610 L. J. IGKLSTRÖM. 



analyserade profvets vattenhiilt, säsom den i min analys finnes 

 upptagen = 34,56 proc. — Vid pröfning på lerjord befanns mine- 

 ralet ej innehålla spår deraf, likaså saknades mangan. Allt jernet 

 finnes i detsamma i form af oxid ^). 



Rammelsberg, Hermann och Hochstetter hafva analy- 

 serat hithörande mineralier och funnit: 



Rammelsberg i Hydrotalkit från Snarum:-) 



c Mg Äl H Suiuiua. 



2,61 37,27 19,25 41,59 100,72 

 6,05 38,18 17,78 37,99 100 



7,32 37,30 18,00 

 7,30 37,04 18,87 



Hermann i Völknerit från Ural:-) 

 c Mg Äl 



3,92 37,08 16,96 

 Hochstetter i Snarums hydrotalkit: -) 



c Mg Äl F H- Olösligt Summa. 



10,54 36,30 12,00 6,90 32,66 1,20 99,60. 



Men vid dylika mineralier, hvarom nu är fråga, kan med 

 visshet antagas, att kolsyran icke hörer till dem i deras ursprung- 

 liga skick '■^), utan att den är en ytterligare tillkomst genom 



37,38 



100 



37,38 



100,59. 



') 





H 



Summa. 



42,04 



100. 



^) Mineralets starkt rödgula lösning i saltsyra tillkännagifver redan, alt åtmin- 

 stone största delen af jernet i mineralet finnes såsom oxid. Pör att för öfrigt 

 komma till kännedom derom, huruvida något jern förefanus i oxidulform, löstes 

 0,175 gram af mineralet i något utspädd saltsyra uti en glaskolf, sedan luften 

 derur först blifvit utdrifven medelst en inledd ström af kolsyregas, som under 

 lösningen fick fortfarande gå genom kolfven. I den sålunda erhållna lösningen 

 lät jag sedan, efter ytterligare utspädning, öfvermangansyradt kali dropjovis in- 

 falla: redan de första dropparne färgade lösningen rosenröd, och följaktligen 

 fanns ej någon jernoxidul i det upplösta mineralet. För att kontrollera försöket 

 lade jag en nästan mikroskopisk bit af jernvitriol i lösningen. Den rosenröda 

 färgen försvann straxt, och vätskan kunde försättas med några droppar öfvei'- 

 mangansyradt kali, innan kameleons färg ånyo framkom. Att slutligen för öfrigt 

 jernet finnes såsom oxid i mineralet bevisas väl äfven deraf, att vid blåsrörslägaus 

 första inverkan på detsamma det straxt antager sin i eld karakteristiska vackra 

 rödgula färg. 



^) Rammelsberg, Handbuch der Mineralchemie, 1860, s. 165. 



^) Brucit funnen vid Läugban af Herr Grufingeniör Lundström har befunnits 

 fullt kolsyrefri (enligt Lundström); vid Ladugrufvan upptager den 3 å 4 

 proc. kolsyra, hvarigenom vattenhalten nedbringas från 30 proc. (som denl 

 borde vara) till 26. 



