622 c. B. LII-LIEHÖÖK. 



tadt den nära jordytan ständigt blåsande ostliga eller nordostlifra 

 passaden. Högt liggande molns rörelse och sträckning utvisa ofta 

 luftströmmar med motsatt riktning i atmosferens högre lager mot 

 dem, som råda i de lägre luftlagren eller vid jordytan. Kun- 

 de luftseglaren ej med någorlunda säkerhet räkna på att vid olika 

 höjd öfver jordytan träffa luftströmmaj- med olika riktning, skulle 

 han, åtminstone i granskapet af haf, ej våga uppstiga. Vid upp- 

 stigandet i luftballon har man observerat öfver hvarandra t. o. m. 

 fyra i olika riktning gående luftströmmar. 



Eqvatorial-strömmen i de högre luftlagren, som i början san- 

 nolikt skiljes från polar-strömmen vid jordytan af ett luftlager, 

 som i ingenderas rörelse tar väsentlig del, sänker sig i mån den 

 aflägsnar sig från eqvatorn eller från det bälte, der riktningen 

 är uppåtgående, och antagligen hejdas en del af eqvatorial-ström- 

 mens underkant straxt utanför det egentliga området för passad- 

 vinden af den i motsatt riktning gående polar-strömmen, hvar- 

 igenom den på gränserna af nämnda områden ofta förekommande 

 stiltje torde förorsakas. 



Ju längre eqvatorial-strömmen framtränger eller framtränges 

 mot polerna, desto mera förlorar den i de egenskaper, som pre- 

 disponera den att flyta ofvanpå polar-strömmen, och utom vissa 

 gränser nord och syd om eqvatorn, eller inom de tempererade och 

 polartrakterna belägna delarne af jordytan, strida de motsatta 

 strömmarne om väldet, undantränga hvarandra och göra sig vexel- 

 vis till herrar öfver hvar sin vissa del af jordytan, eller samman- 

 sätta sig till, så att säga, onaturliga och derför ej länge bestän- 

 dande vindriktningar. De vexlingar, hvilka nord och syd om 

 passadvindarnes områden ega rum ej endast i vindens riktning, 

 utan äfven i luftens temperatur, tryck och fuktighetsgrad samt 

 i mängden af nederbörd, bero utan tvifvel i väsentlig mån på en 

 sådan strid, och der i dessa afseenden någon tillfällig stadga fin-j 

 nes, beror den af den ena eller den andra af ofvannämnde luft- 

 strömmars tillfälliga öfvervälde. 



Med hänsyn dels till jordytans på olika ställen så olika be-*, 

 skaffenhet, dels till en mängd andra lokala och tillfäUiga om-i 



i 



