011 STORMEN DEN 5 NOV. 18 64. 623 



ständigheter, som på metereologiska företeelser ega inflytande, är 

 visserligen icke att förvänta, att de slutsatser, hvilka stödja sig 

 på så idéela förhållanden, som en jordyta af öfverallt lika be- 

 skafFenhet och solvärmet såsom enda orsaken till de strömmar, 

 som i armosferen uppkomma, skola alltid i verkligheten finnas 

 tydligt utpreglade. Erfarenheten hänvisar dock för förklaringen 

 af en stor del af de meteorologiska fenomenen på tillvaron af eller 

 benägenheten för uppkomsten af så beskaffade strömmar i atmos- 

 feren som de omnämnde, äfven der tillfälliga orsaker hafva på 

 fenomenen haft ett öfvervägande inflytande. 



Genom den starka afdunstningen från hafvet och andra större 

 vattensamlingar på den equatoriela delen af jordytan och genom 

 den deröfver varande varma luftens stora förmåga att upptaga 

 vattenångor medför luften i eqvatorial-strömmen en betydlig 

 mängd vattenånga. Temperaturen faller i den mån strömmen 

 framgår, och hastig sänkning deri kan uppkomma genom att den 

 kallare polarvinden träffar eqvatorial-vinden. Vid dennas afkyl- 

 ning under den temperatur, der luften kan hålla all i den befint- 

 lig fuktighet såsom osynlig vattengas, utfaller en del och bildar 

 moln. Polarström men, ehuru kall, kan dock vara så torr, att den 

 absorberar redan såsom moln utfallen fuktighet, hvarigenom hos 

 oss med nordlig vind ofta följer uppklarnad luft. Vid tillräckligt 

 låg temperatur och stor fuktighetshalt hos en med betydligare 

 kraft framträngande eqvatorial luftström utfälles ur denna en så 

 betydlig mängd fukt, att nederbörd uppkommer. Sydvestliga vin- 

 den får då här vanligen af polar-vinden en vestligare riktning. 



Ju större mängd vattenånga, som i form af osynlig gas fin- 

 nes i en luftmassa, och ju högre dennas temperatur är, desto 

 lättare är luftmassan. Häraf förklaras, att hos oss sydvestliga 

 eller i allmänhet sådana vindar, hvilkas riktning hufvudsakligen 

 bestämmas af eqvatorial-strömmens riktning, åtföljas eller, såsom 

 oftast är händelsen, föregås af fallande barometer, då dereraot 

 barometerns stigande utvisar annalkande af vind, hvars riktning 

 hufvudsakligen bestämmes af polar-vinden. 



