OM STORMEN DEN 5 NOV. 1864. 625 



än de här förut för uppkomsten af strömmar i atmosferen an- 

 gifna allmänna orsaker. 



En stark ^dnd eller storm kan icke fortfara att blåsa länge 

 i samma riktning utan att en kontra-ström förefinnes, genom 

 hvilken den bortströmmande luften ersattes, eller den tillström- 

 mande bortgår. Ligger kontraströmraen till en långs någon del 

 at jordytan fortgående luftström öfver denna, så visar den senare 

 sig såsom rätlinig med hufvudsakligen samma karaktär som de 

 strömmar, livilka gå från eller till en viss punkt. Ligga deremot 

 båda strömmarne vid sidan af hvarandra, så bilda de tillsammans, 

 der de beröra hvarandra, en hvirfvel, kring hvars midt luften fö- 

 res i spiral eller sluten kroklinia, så att rörelsen på motsatta si- 

 dor af midten sker i motsatt riktning och ingenstädes fortgår 

 rätlinigt. Föreställer man sig, att det plan, hvari luftpartiklarne 

 i båda strömmarne röra sig, har en lutande ställning, så att blott 

 ena sidan af den slutna strömmen följer långs jordytan, så har 

 man förklaringen öfver den krokliniga riktning, i hvilken en vind 

 stundom blåser, utan att synbarligen tillhöra en hvirfvelvind. 



Ehuru utomordentligt våldsamma hvirfvelstorraar måhända 

 egentligen tillhöra endast den tropiska delen af jordytan, eller åt- 

 minstone der hafva sitt ursprung, förekomma dock sådane äfven 

 i tempererade trakter, antingen derinom uppkomna, eller såsom 

 fortsättning af en till sin början tropisk hvirfvelstorm, som fram- 

 trängt långt nordvart eller sydvart om det tropiska området. Det 

 är visserligen redan anmärkt, att en våldsam uthållande storm 

 måste vara en hvirfvelstorm, men den regelbunda rotations- och 

 progressiva rörelse, som de tropiska hvlrfvelstorraarne (Westindiens 

 cycloner och Ostindiens typhoner) vanligen förete, återfinnas ej 

 alltid i de tempererade zonernas hvirfvelstorraar, åtminstone icke 

 då de uppträda på eller i granskapet af de större kontinenterna. 



I en tropisk hvirfvelstorm roterar luften norr om eqvatorn 

 från höger till venster (motsols), och söder om eqvatorn frän ven- 

 ster åt höger. Progressiva rörelsen eller medelpunktens flyttning 

 sker på norra halfklotet från S.O. mot N.V., till dess hvirfveln 

 ingår i tempererade zonen, då riktningen förändras till N.O.-lig. 



