OM STORMEN DEN 5 NOV. 1864. 629 



heller hafva egt någou större utsträckning. Till sin beskaffenhet 

 har den berott mera af lokala omständigheter än af det allmänna 

 meteorologiska förhållandet, som i nämnda prognostika finnes ut- 

 tryckt. 



Mångfalden och oöfverskådligheten af de omständigheter, som 

 på metereologiska fenomener ega inflytande, göra i de flesta fall 

 omöjligt att på annan än empirisk väg söka att komma lagarne 

 för nämnda fenomener pä spåren, och det är äfven på denna väg 

 som meteorologien nu förnämligast bearbetas, sedan man icke fann 

 sig belåten med att den endast lemnade medelvärden på klimato- 

 logiska förhållanden, såsom medeltemperaturen, medel-lufttryck, 

 medel-nederbörd o. s. v. På sådant sätt hafva uppstått de Mau- 

 ryska sjökorten, som angifva hvilka vägar på hafvet emellan olika 

 ställen sjöfarande borde välja, för att sannolikast kunna göra de 

 hastigaste resorna. Likaledes hafva genom Redfield, Reid, 

 PiDiNGTON, Döve m. fl. lagarne för hvirfvelstormarne blifvit på 

 empirisk väg så utredde, att sjöfarande af samma lagar erhållit 

 ledning, huru de böra styra för att hastigast utkomma ur en 

 stormhvirfvel, eller af dess våldsamhet lida minst. 



Den på äfven hundraåriga brometrar vidfästade väderleks- 

 skala visar, att man redan längesedan funnit ett samband ega 

 ram mellan barometerhöjd och väderlek, men senare tider tillhör 

 det, att, genom sammanställning af observationer gjorda under 

 olika årstider och på olika delar af jordytan, hafva åt barome- 

 tern gifvit ett värde för bedömmandet af blifvande väderlek, som 

 den förr ej egt och ej kunnat ega, så länge man ansett samma 

 väderleksskala tillämplig för olika ställen och olika årstider. Med 

 tillhjelp af observationer på barometerns stigande och fallande, 

 luftens temperatur och fuktighetsgrad, vindens riktning i atmo- 

 sferens högre och lägre lager, himmelens utseende, med flere om- 

 ständigheter, och genom möjligheten af det nästan ögonblickliga 

 meddelandet förmedelst elektriska telegrafen om meteorologiska 

 förhållanden på aflägsne orter har man för vissa trakter redan 

 kommit derhän, att åtminstone ofta kunna förutsäga betydligare 

 rubbningar i nämnde förhållanden, som under närmaste dagar ära 



