Nr. 1] OVERSIGT OVER TRONDHJEMSFELTETS BERGBYGNING 51 



GlimmerskiferbergarteiTie mellem Almllpladsen og foten av 

 Skjotingen er av lidt vekslende karakter. De vestligste (øverste) 

 horizonter omkring Sandviken, væsentlig utviklet som lergiimmer- 

 skifere, er petrografisk meget nærbeslegtet med Hovindgruppens 

 skiferbergarter; de østligste (laveste) horizonter omkring Sjaastad, 

 væsemtlig utviklet som graabrune glimmerskifere, er derimot petro- 

 grafisk nærbeslegtet med Rorosgruppens brune glimimerskiiferberg- 

 arter. Disse sidste er baade av KJERULF 1 ) og TORNEBOHM 2 ) op- 

 fattet som tilhørende Rorøsgruppen, vel væsentlig paa grund av 

 forholdene i Skjotingen, som av begge disse forskere er antatt som 

 grundfjeldsomraade (resp. Sevegruppe). De vestligste horizonter 

 er derimot av TORNEBOHM opfattet som egen formatfionsgruppe, 

 overleirende Rorosgruppen, under navn av Brekskiffer -gruppen 

 (som petrografisk er meget nærbesilegtet Høvindgruppen). BUGGE8 ? ) 

 opfatning av profilet er miig imidlertid helt uforklarlig. Gronstens- 

 formationen mellem Gryte og Almlipladsen blir av BUGGE opfattet 

 som injektionsbergart (gronstensMgnende gabbro, saussuritgabbro) 

 i lionosgruppen. Men gronstensformationen paa diette sted er baade 

 i petrografisk karakter og geologisk habitus belt identisk med de 

 længere syd i Trondhjemsfeltet optrædende lavahorizonter. Den 

 minder derimot intet om Merakergrubernes og Tronfjeldets saa- 

 kaldte «gronstene». Og selv like overfor det meget karakteristiske 

 jaspiskoinglomerat (grønstenskonglomerat) mellem Holdingens 

 sydende og Gryte, av TORNEBOHM benævnt S t o k v o 1 a - b e c c i a, 

 har BUGGE stillet sig usikker. Men da dette konglomerat i alle 

 d e t a 1 j e r minder orn grønstenskonglomeraterne ved Ler og ved 

 Haga (mellem Hovind og Støren), og da det endvidere i strokret- 

 ning fører direkte over i Stokvola 5 lan. længere syd, blir BUGGES 

 holdning mig helt uforklarlig. 



Profilet fra Aasen station til Markabygden leverer isolert intet 

 væsentlig bidrag til forstaaelsen av lagfolgen i Trondhjemsfeltet. 

 Kun i forbindelse med de kartlægningsarbeider, som er utført i de 

 omkringliggende trakter, er profilet blit av stor betydning for vor 

 «opfatning av feltets bergbygning. 



Detaljundersøkelser mellem Værdalen og Stjørdal en 



Detaljundersokelserne omfatter væsentlig kartlægningsarbeider 

 i maalestokken 1 : 100,000 i trakterne mellem Innas dalføre i nord 

 og Stjordalselven i syd og mellem Frosta-halvoen i vest og Forras 

 dalføre i øst. 



x ) Se de geologiske rektangelblade Stjørdalen og Levanger. 



2 ) Se Tornebohms geologiske oversigtskart av 1896. . 



3 ) Bugge: Lagfølgen i Trondhjemsfeltet, side 10 og 11. 



