Nr. 1] OVERSIGT OVER TRONDHJEMSFELTETS BERGBYGNING 61 



skriver TORNEBOHM, 1 ) «forekomma morka kolhaltiga skiifrar all- 

 månt och delvis med betj^dande måktighet.» Ogsaa BUGGE 2 ) om- 

 taler «grafitskifre, tildels alunskiferagtige» fra Gulagruppen: «De 

 grafitiske skifre kan muligens have no gen økonomisk betydning, 

 særlig da i trakterne omkring Præsthus i Soknedalen. Det er 

 interessant at lægge mærke til, at disse grafitskifre gjenfindes syd 

 for Vandgrofta paa Rorosbladet i fortrinlig udvikling og der er for 

 over 40 aar siden drevet grubedrift efter graf it ved Langens joen 

 syd for Vandgrofta. Ogsaa der optræder grafitskifrene i Gula- 

 gr lippens laveste niveauer, hvilket ytterligere stadfæster rigtigheden 

 af profilet pag. 10 (mulden Iglefjeld — Vandgrofta).» Ifølge det 

 reviderte lagsystem tilhorer de grafitforende skifere ved Præsthus 

 i Soknedalen og ved Langen syd for Vandgrofta Rorosgruppens 

 holeste horizonter. Den petrografi ske overensstemmelse mellem 

 bergarterne paa disse steder stadfæster saaledes ogisaa riktigheten 

 av profilet pl. 18, fig. 3 i nærværende arbeide. 



Med stigende kvartsgehalt og avtagende grafit- og glimmerge- 

 halt gaar de lerglimmeirskiferlignende bergarter ind under beteg- 

 nelsen k v a r t s i t e r. Disse findes likeledes i stor rnængde repræsen- 

 teret i Rorosgruppens forskjellige strøk. De er spe eie 1 1 karak- 

 teristisk utviklet i Guldalsprofilet mellem Støren og Reitan, hvor de 

 paa grund av en temmelig konstant kisgehalt frenitrær med rødlig - 

 brun forvitringisfarve. Kvartsiter fra dette strøk er tidligere omtalt 

 av KJERULF 3 ) og BUGGE 4 ) (f ra Gulagruppen) og av TORNEBOHM 5 ) 

 (fra Brekskiffer-gruppen). 



Kalk silikatg neise betegner efter GOLDSCHMIDT de kalkrike 

 leriskiifereis (miergelskijferes) sterkest metamorfe faciesutvikling. De 

 findes repræsenteret inden Rorosgruppens mest omvandlede par- 

 tier, hvor de optrær sammen med de kalkfattigere kalksilikatglim- 

 merskifere og de næsten kalkfrie granatglimmerskifere. Jeg har 

 saaledes iagttat gneisbergarter (paragneise) i Rorosgruppens laveste 

 horizonter vest for Orkedalen og mellem Haakaaklumpen og Helge- 

 aaen i Værdalen, endvidere paa forskjellige steder inden central - 

 strøket mellem Værdalen i nord og Guldalen i syd. Mineralselska- 

 pet er følgende: plagioklas, kalifeltspat, pyroxen, hornblende, 

 biiotit, epidotmineralar og kvarts. Accessøriisk optrær ertsmiiineraler 

 (magnetkis), titanit, grafit og apatit. Plagioklas, væsentlig av sain- 

 mensætning oligoklais-andesin-labrador, optrær i almindelighet i 

 stor mængde. Zonarstruktur er ofte tydelig utviklet. Kalifeltspat op- 

 trær i langt mindre utstrækining. Den er i regelen utviklet som mikro- 



*) Tornebohm: Grimddragen af det eentrala Skandinaviens berg- 

 byggnad, side 83. 



2 ) Bugge: Rennebu, side 29. 



3 ) Kjerulf 1. c. side 30. 

 ') Bugge 1. c. side 28. 



*) T o r n e b o h m 1. c. side 83. 



