68 C. W. CARSTENS [1919 - 



De finkornige og tætte grønstene optrær i stor mængde inden alle 

 de ovenfor nævnte strok, likesaa die porfyriske varieteter. Disse, som 

 dels er utviklet som hornblendeporfyrit, dels som feltspatporfyrit, 

 forekommer tilsyneladende mindst omvandlet i den centrale del av 

 Trondhjems Bymark. Metamorfosen er imidlertid ogsaa her fuld- 

 stændig,idet pyroxenmineralet er uralitdseret og pilagiokilasminera- 

 let (sandsynligvis labrador) helt avkalket. Men den primære struk- 

 tur er godt vedlikeholdt. Variolitfacies har jeg ogsaa iagttat paa 

 en række forskjellige steder, saaledes i mest typisk utvikling paa 

 Iglefjeld og paa Vasfj eldets sydvestre skraaning (ned mot Gulda- 

 len). Fra det forstnævnte sted har BUGGE 1 ) git en meget detalj eret 

 beskrivelse av denne bergart. Især er den varietet, der i 

 literaturen i almindelighet gaar under navn av «pillow lava» 

 (= putelava), meget noiagtig behandlet. Jeg har selv sommeren 1915 

 hat anledning til at studere denne bergart i Iglefjeld. Og de senere: 

 sommieres undersøkelser har vist, at «pute-teksturen» ikke er noget 

 isolert faniomen, den er derimot meget almindelig utbredt inden alle 

 grønstensstrok (baade i Bymarkgruppen og Hovind gruppen). Stres- 

 set har imidlertid i mange trakter utvisket den primære tekstur - 

 utvikling. Puternes størrelse varierer i almindelighet fra hode- til 

 nævestørrelse. Formen er som regel meget uregelmæsisig. «Puderne 

 er fra ganske smaa til af flere kvadratmeters tversnit, jevnlig 3 — 4- 

 dm. 2 », skriver Bl T GGE. 2 ) Foruten i Iglefjeld er denne teks- 

 tur bedst utviklet i Vasfjeklets grønsitensstrøk mellem 

 Kvaal og Ler, i Storentraktens grønstensstrok i nærheten av 

 Haga bro og i grønstensstrøket nordenfor Haavand (her tilhørende 

 Hovindgruppens lava hor izont). Ogsaa i grømistensstrøk utenfor 

 Trondhjemsfeltet er «pillow lava» flere gange iagttat. Saaledes 

 skriver REUSCH 3 ) under omtalen av Lihestens gronstensbergart: 

 «Bergarten er for største Delen avsondret i uriegehnæssige Klumper 

 (paa omkring en Fod og mere), en Slags ufuldkommen Kugleafson- 

 dring.»") 



Kemiske analvser av effusive grønstene er offentliggjort baade 

 av KJERULF, 5 ) GOLDSCHMIDT 6 ) og nærværende forfatter. 7 ) Samt- 

 lige analyser viser, at disse bergarter har basaltisk sammensætning- 



G r ø n s t e n s s k i f e r e n is mineraliselskap er i det væsentlige 

 flg.: kvarts, sur plagioklas (oligoklas-albit), klorit, biotit, muscovit, 

 epidotmineraler og kalkspat. Accessorisk optrær hørnblende og erts- 



*) Bugge: Rennebu, side 22 o. v. 

 '-') B u g' g e 1. c. side 22. 



3 ) Reusch: Konglomerat- og- Sandstenfelterne i Nordfjord, Søndf jord 

 og Sogn, Nyt Mag. for Nat. Bd. 26, side 108. 



4 ) Reusch opfatter her «puterne» feilaigtig som et avsondrhigsifænomen.. 



5 ) Kjerulf: Om Trondhjeins Stifts geologi, side 49. 



e ) Goldschmidt: Geol.-petr. Studien im Hochgb. d. siidl. Norwegens,, 



IV, side 15. 

 7 ) Carstens: Geologiske undersøkelser i Trondhjems omegn, side 24. 



