Nr. 1] OVERSIGT OVER TROXDHJ EMSFELTETS BEKG BYGN 1NG 79 



gruppens ostlige strøk langs riksgræusen spiller imidlertid lerski- 

 ferbergarter en helt ubetydelig rolle. 1 ) 



I lerskiiferbergarternes hoiere metamorfe facies, f y 1 1 i t e r og 

 flimmer skifere, indgaar ved siden av de foran nævnie minera- 

 ler ogsaa i almindelighet biotit og granat sammen med epidotminera- 

 ler, hornblende og jernertser (magnetitt, svovlkis). Strukturen er hos 

 fyllit tæt til finkornig, hos glimmerskifer finkornig til normalkornig 

 (krystalloblastisk granøblastisk). Teksturen er hos begge facies 

 sterkt skifrig. I Levangertraktens sterkt metamorfe strøk er disse 

 bergarter meget almindelig, likeledes i Merakerprofilets vestlige del 

 mellem Ranheim og Held stadioner. De optrær forovrig i alle 

 Hovindgruppens forskjellige strøk. Med tiltagende kvartsgehalt 

 .gaar bergarterne over i kvartsrike glimmenskifere eller glimmer - 

 førende kvartsiter. med tiltagende kalkspatgehalt gaar de over i 

 kalkglimmerskifere (ved sterk metamorfose i kalksilikatgneisberg- 

 arter, saaledias ved Volden ved Hetgeaaen). 



San ds ten ens mineralselskap er i det væsentlige flg.: kvarts, 

 sur plagioklas, kalkspat, klorit, muscovit, epidot-klinozoisii. og mere 

 undtagelsesvis tyndsjtænglig gron hornblende. I den lysegraa sand- 

 sten (kalksandsten) fra Hovind og Hegre indgaar hovedsagelig kun 

 kvarts og kalkspat, i den gronfarvede, tildels grønstenslignende 

 sandstensbergart fra Sundalen indgaar endvidere i forholdsvis stor 

 mængde klorit, epMolmineraler og hornblende. Den lysegraa og 

 gronne varietet er ved overgangsled forbundet med hverandre. 

 Strukturen er i almindelighet finkornig, teksturen er maasef ormet. 

 Sandstene indgaar som et meget væsentlig led i Hovindgruppens 

 opbygning. I de lavere horizonter optrær bergarten i alminidelighet 

 i form av tynde bænke i stadig veksøilagiing med lerskiferbergarter, 

 i de mellemste horizonter trær skiferbengartenie mere tilbake og 

 sandstenen faar her sin største utbredelse. I gruppens hoiere hori- 

 zonter, som dog paa mange steder ikke er kommet til utvikling, er 

 sandstenen av kvantitativ mindre betydning (f. eks. paa Hollandet). 



TORNEBOHM, 2 ) hvis «Hovin-gruppe» omfatter Hovindgruppens 

 laveste og mellemste horizonter og hvis «Høiland ets -grupp» om- 

 fatter Hovindgruppens hoiere horizonter, skriver i overensstem- 

 melse hermed: «I det stora hela synas de kriga bergaiterna vara 

 mera forberskande i gruppens nedre del, de sandiiga deremot i dess 

 ofre» og videre: «Hollandets grupp består ofvervågande af mesta- 

 dels grå stundom brunaktig lerskiffer.» 



Naar sandstensbergartens feltspatgehalt tiltar, gaar bergarten 

 petrografisk over i s p a r a g mi t. Denne bergart er meget utbredt i 



x ) Analyse av lerskifer fra Haarsjøen (Harsjøen) tilhørende dette strøk 

 findes omtalt av Kjerulf: Om nogle udførte analytiske arbeider, 

 Nyt Mag. for Nat. Bd. 8, s. 173. 



^0 Tornebohni: Grunddragen af det centrala Skandinaviens bei-gbygg- 

 nad, side 87 og 88. . . 



