Nr. 1] OVERSIGT OVER TRONDHJEMSFELTETS BERGBYGNING 81 



nik, ifølge hvilken bergarten omkring Lyngestenen indgaar som 

 Ler — Hovindmuldens yngste dannelsesled. 



Jevnaldrende med Lyngestenens konglomerat er muligens Kjøl- 

 haugenes konglomeratbænke. Jeg har besøkt de derværende kong- 

 lomerater i 1915. De er tildels noksaa sterkt metamorfosere! og; 

 optrær i v ekse 11 a grin g med glimnierakifere og lerglimrnerskifere. I en. 

 nærliggende skiferhorizont fandt GETZ i 1885 og 86 oversiluriske 

 (gammel terminologi) graptøliter. Efter delte fossilfund repræsen- 

 terer Kjolhaugenes bergarter (konglomerater og skifere) Hovind- 

 gruppens (og Trøndhjemsfeltets) holeste stratigrafiske horizonter, 

 de er saaledes med sikkerhet likesom Lyngestenens konglomerat 

 yngre end Hoilandsgruppen. 



I Hovindgruppens ostre strok optrær paa vestsiden av Glommen 

 mellem Sæters joen i nord og Foldalen i syd et i litteraturen allerede 

 flere gange omtalt konglomerat. Bollerne bestaar for den overveiende 

 del av hvit granit, i underordnet mængde indgaar kvartsit og 

 amfibolit. Grundniassen er glimmerskiferagtig utviklet. Dette 

 konglomerat er av ToRNEBOHM 1 ) uten nogen begrundeilse henført 

 til Singsås gruppen, av SCHETELIG 2 ) derimot paralleliseret med 

 Høilandets hreccieskifer (se herom senere). Paa grund av den 

 petrografiske karakter og geologisk-stratigrafiske stilling maa imid- 

 lertid konglomeratet henføres til Hovindgruppen. Det ligger i 

 Vangsaasen (ved store Talls joen) med N-lig strøk og W-Mg fald 

 direkte over tyndpladig graagron lerglimmerskifer (karakteristisk 

 Hovindgruppebergart). Under denne bergart ligger i Kotberget 

 normalutviklet grom sten slava (variolitisk og porfyritisk), som straks 

 øst for toppen atter overleirer den samme graagronne lergilimmer- 

 skiforbergart. Kotbergets gronsten maa saaledes opfatites som en 

 grønstenshorizont i Hovindgruppen. Konglomeratet ligger tilsyne- 

 ladende over denne og er saaledes sandsynligvis en yngre dannelse. 

 Profilet vestover til Vingelen gruber er over adskillige kilometer 

 helt overdækket og gir ingen oplysning onn Hovindgruppens tekto- 

 niik i dette strøk. Der foreligger imidlertid en svak mulighet for, at 

 konglomeratbænkene i Vangsaasen er inverteret, de er isaafald 

 ældire end grønstenshorizoniten. Herpaa tyder den omstændighet, at 

 gr ø nstensb oller hittil ikke er iagttat i konglomeratet. Ide øvrige 

 E — W-gaaende profiler, som jeg har opgaaet i disse trakter (Os — 

 Vandgrofta og Foldalens profil), har jeg paa grund av overdækning 

 ikke fundet dette konglomerat. Dets stratigrafiske plads i Hovind- 

 gruppen maa derfor foreløbig ansees som ubestemt. Petrografi.sk er 

 det dog stor overensstemmelse mellem dette konglomerat og konglo- 



*) Tornebohm: Grunddragen a.f det centrala Skandinaviens bergbygg- 



nad, side 94 og 95. 

 -) Holmsen (og Schetelig) : Tekst til geologisk oversigtskart over 



Østerdalen— Fæmunds-Strøket, side 20. 



