92 C. W. CARSTENS [1919 



at Hovindgruppen for den væsentlige del er utformet under de 

 fysikalsk-kemiske forhold, der er herskende i GRUBENMANNS 1 ) 

 øverste regionalzone. Klorit optrær som standard-mineral i de 

 fleste av gruppens bergarter, i de mere metamorfe partier indgaar 

 endvidere biotit, som i almindelighet fremtrær som omvandlings- 

 produkt av klorit. 2 ) I de sterkest metamorfe strøk omkring Levan- 

 ger og Værdalen indgaar endvidere granat, samt undertiden nydan- 

 nede kalksilikatmineraler. 3 ) 



Hovindgruppens bergarter viser omtrent overalt sterke foldnin- 

 ger og krusninger. Forkastninger 4 ) vanskeliggjør endvidere noiag- 

 tige mægtighetsangivelser. Av de hittil utførte undersøkelser frem- 

 gaar imidlertid med sikkerhet, at mægtigheten er sterkt vekslende 

 paa de forskjellige steder. 



I Guldalsprofilet mellem Ler og Haga fremtrær Hovindgruppen 

 med forholdsvis stor mægtighet (se pl. 18, fig. 3). Saavel KJERULF 5 ) 

 soim BRØGGER 6 ) har fremsat beregninger over gruppens mægtighet 

 i denne profillinje. BRØGGER, som opf atter linjen Svarttjern — Ørn- 

 aasen som en inverteret saddel, er kommet til en mægtighet paa ca. 

 3300 m. Ifølge den tidligere fremstillede forklaring av Guldalspiro- 

 filets tektonik optrær imidlertid Hovindgruppen langs denne stræk- 

 ning muldeformig med Sandaaens horizont (mulde ros centralakse) 

 som yngste dannelsesled. For mægtighetsberegningen er dog diette 

 forhold uten betydning, og BRØGGERS tal vil saaledes kunne opret- 

 holdes. Petrografisk kan Hovindgruppen langs ovennævnte profil- 

 linje inddeles i 3 stratigrafiske avdelinger (som med overgange er 

 forbundet md hverandre): 



c. (øverst). Mægtige konglomerater med lerskiferbergarter. 



b. Mægtige saindstensbænke. 



a. Lerskiferbergarter og tynde sandstensbænke. 



Avdelingerne a og b tilhører efter KJÆR etage 5 a. Fossiler er 

 her fremfundet saavel i sandsten som i leirskifer (se kapitlet om 

 fossilfund i Trøndhjamsfeltet). Til avdeling c horer bl. a. det tid- 

 ligere omtalte Lyngestenskonglomerat, som sandsynligvis er yngre 

 end KJÆRS etage 5 b (se side 80). Mellem avdelingerne boge lig- 

 ger Hoilandsavdelingens dannelser. Høilandsavdielingen er saale- 

 des ikke kommet til utvikling i Guldalsprofilet. Kalkstenene i lin- 



*) Grubønmann: Die kristallinen Schiefer. 



2 ) Dette forhold har jeg iagttat i en række mikroskopiske præparater av 

 lerskifer-sandstensbergarter fra trakterne omkring- Jonsvandet. 



s ) Granat- og kalksilikatdannelsen foregaar under adskillig hoiere tempe- 

 ratur- og trykværdier. 



4 ) Forkastningslinierne i trakten Aasen — Frosta er sterkt markeret i ter- 

 rænget. Liniernes strokretning er her NE. 



5 ) Kjerulf: Om Trondhjems Stifts geologi, II, side 27. 



a ) Brøgger: Om Trondhjemsfeldtets midlere Afdeling mellem Gulda- 

 len og Meldalen, side 21. 



