96 C. W. CARSTENS [1919* 



arbeide henregnet til Hovindgruppen. De betegner stratigrafisk 

 gruppens holeste horizonter. 



Ved avslutningen av Bymarkgruppens dannelsesperiode ophorte- 

 foreløbig vulkanismen. Den sydligere del av feltet blev sandsyn- 

 ligvis hævet over hav, samtidig som der i den midtre del av feltet 

 (nord og syd for Trondhjem) foregik grundtvandsavsætninger 

 (konglomerater og sandstene dannedes). Ingen steder findes. 

 Hovindgruppens samtlige horizonter i kontinuerlig rækkefølge„ 

 snart mangler de lavere horizonter (f. eks. paa Hoiilandet og i Orke- 

 dalen), snart de holere (f. eks. i Guldalen). Dette forhold skyldes 

 antageligvis stadige forandringer i havbundens stilling. Den sterke: 

 variiation i lagenes sammensætning (veksellagring av lerskifer ? 

 saiidsten og konglomerat), samt de intraformaitionale konglomera- 

 ters petrografi ske karakter tyder likeledes paa stadige nivaaforan- 

 dringer. 



Et stykke ind i Hovindgruppens dannedse&peni ode (tidspunktet 

 kan ikke noiagtig fikseres) traadte atter de vulkanske kræfter i 

 fimktion. Herom vidner lavabergarterne i strøket Værdalen — For- 

 bordfjeld, i strøket omkring Jonsvandet og i strøket Harsjøen — : 

 Folda len. Hollandets lavabergarter er efter al sandsynlighet yngre,, 

 vulkanismen var saaledes ikke bare hegrænsiet til et bestemt tids- 

 punkt i Hovindgruppens periode. (Den mulighet er dog ikke ude- 

 lukkel, at Holanskalken (i Forbordfjeld) er jevnaldrende med Kal- 

 stadkalken og Hodlandskalkene, isaafald blir vulkanisnien i 

 Aasen og paa Hollandet begræ.nset til samme tidsrum). I den 

 sidste del av Hovindgruppens dannelsesperiode ophorte atter vul- 

 kanisnien. Denne tid er specielt karakterisenet ved sitøre strand- og 

 orundtvandsdannelser. Saa hævedes havbunden, og feltet kom over 

 hav. 



Kort tid efter blev størsteparten av Norge utsat for paa virkning 

 av de horizontalt virkende stresskræfter, der forte til dannelsen av 

 den norske f j e 1 d k j e d e. Hele Trondhjemsf eltet indgaar som 

 led i denne fjeldkjede, det betegner tektonisk sammenskj^vningens 

 maksimum. 



