Nr. 1] OVEKSIGT OVEK TKOND H.JEMSFELTETS BEKGBYGX1NG 99 



regel optrær de to omvandlingishergarter, serpentiner og klæber- 

 stene i forskjellige terrængstrok. I «serpentin strak» vil da i almin- 

 delighet metamorfosen være svakere end i tilsvarende «klæberstens- 

 strok». Ofte optrær serpentinfeller (og klæberstensf elter) i rækker 

 efter hverandre, tiilsyneladende i samme stratigrafiske nivåa. Klæber- 

 stensstroket i Rorosgruppens lavere horizonter har KJEEULF 1 ) av 

 den grund betegnet «vegstensnivaaet». Omvandlingen skrider altid 

 fremover fra overflaten indover mot centralpartiet. Saaledes findes 

 ogsaa i det forholdsvis store sierpentinfelt ved Roragen — Feragen 

 userpentiniseret peridotitbergart i kjernepartiet. U omvandlede 

 peridotitfelter findes i Trondhjemsf eltet forovrig kun som sjelden- 

 het, saaledes som differentiiationsfacies i Fongenmassivetis store 

 gabbrofelt, desuten ogsaa i Tronfjeld. Bergarten herfra er en 

 olivinsten (harzburgit) bestaaende væsentlig av olivin. I mindre 

 mængde indgaar hypersthen. Begge mineraler er gjennem- 

 vævet av aarer av serpentin, som i de forskjelligiste retninger 

 skjærer gjennem bergarten. Olivinkornene er mere og mindre 

 avrundet. 2 V — 90° (89° med optisk karakter negativ). Makrosko- 

 pisk har denne bergart et fuldsitændig serpentinlignende utseende. 



Gabbroidale bergarter 



Der findes i Trondhjemsf eltet en række forskjellige gabbrotyper. 

 Baade mineralselskap og struktur er sterkt vekslende. Bergarter - 

 nes metamorfe facies er likeledes temmelig forskjelligartet, 

 •de omvandlede gabbrobergarter er dels uralitiseret, deLs saus- 

 suritiseret, dels ogsaa utviklet som amfiboliter. Da uralit- 

 saussurit- og amfibolitdannelsen foregaar under forskjelligartede 

 fysikalsk-kemiske forhold, finder man i almiindeiighet de forskjel- 

 lige metamorfe gabbrolacies knyttet til forskjellige terrængstrok. 

 Eller hvis man som GOLDSCHMIDT inddeler Trondhjemsf eltet i for- 

 skjellige NNE-lig strykende metamorfe zoner, kan forholdet uttryk- 

 kes slik, at hver zone er karakter! se ret ved sine gabbroidale om- 

 vandlingsstadier. Saaledes findes de sterkt omvandlede amfiboliter 

 i Rorosgruppens lavere horizonter langs feltets vestgrænse, tildels 

 ogsaa i Rorosgruppens centralstrok (gneiszonen). De svakere om- 

 vandlede sausisuritgabbroer findes derimot for den overveiende del 

 i Rorosgruppens ositligste strok langs riksgrænsen, hvor metamor- 

 fosen er betragtelig svakere. Uralitgabbro optrær kun i strokom- 

 raader med minimal metamorfose. En række bergartspræparater 

 ifra svakt metamorfe felter (hvor stressindvirkmingen er ubetydelig) 



- 1 ) Kjerulf : Udsigt over det sydlige Norges geologi, side 177. 



