Ertsforekomsterne 



I tilknytning til beskrivelsen av Trondhjemsfeltets eruptivberg- 

 arter er i nærværende kapitel behandlet feltets ertsforekomster. 

 Den aller største del av disse er i genetisk henseende forbundet med 

 eruptiverne. 



Jeg bar paa mine vandriger omkring i Trondhjemsfeltet besøkt 

 de fleste av Trøndelagens gruber og skjærp fra Snaasenvand i nord 

 til Foldalen i syd. Det v ilde imidlertid fore for vidt at gi en geo- 

 logisk beskrivelse av alle disse forekomster. Jeg har derfor ind- 

 skrænket mig til under gjennemgaaelsen av de forskjellige erts- 

 typer at referere de mest karakteristiske eksempler. 



Trondhjemfeltets bergverksdrift er karakterisere! ved kisdriften 

 (kobberkis og svovlkis). Ved siden av den findes dier kun en 

 ubetydelig drift paa magnetitt og krom jern sten. Da de senere 

 undersøkelser over Trondhjemsfeltets kromjeriistensforekomister 

 ikke har frembragt nye resultater, vil kromjernstensforekomsternes 

 geologi ikke bli behandlet i nærværende arbeide. Feltets magnetit- 

 forekomster >er alle i genetisk henseende noie forbundet med kis- 

 forekomsterne. Beskrivelsen av Trondhjemsfeltets ertsforekomister 

 vil saaledes indskrænkes til kun at omfatte kisforekomsteirnes (og 

 de nærbeslegtede mjagnetitforekomisters) geologi. 



Den første indgaaende og systematiske behandling av Trond- 

 hjemsfeltets ertsforekomster (væsentlig kisforekomster) skyldes 

 KJERULF 1 ) i 1871. Med sit klare blik var KJERULF allerede paa 

 den tid opmerksom paa ertsforekomsternes forhold til eruptiverne. 

 «At disse nordenfjeldske ertsforekomster», skriver KJERULF 2 ), 

 «ligesom så mange andre i Norge ene knyttede til eruptivernes 

 linier, kan således neppe omtvivles». Og længere frem: «Navnlig 

 sees, at de trondhjemske kiis-masser vise sig på en eller anden 

 made knyttede til de yngre eruptiver». Kisforekomsternes avhængig- 

 hetsførhold til eruptiverne blev saaledes allerede fastslaaet for ca. 

 et halvt aarhundrede siden. «Men», skriver KJERULF videre, 

 «forinden man bliver stående ved at slutte til et direkte årsags 

 forhold mellem eruptivernes grændser eller strog ): «linier» og. 



*) Kjerulf: Om Trorwlhjems Stifts geologi, side 56—70. 

 -) Kjerulf 1. e. side 68—69. 



