Nr. 1] OVERSIGT OVER TRONDHJEMSFELTETS BERGBYGNING 115 



grafiske tilknytning til de saakaldle saussuritgabbrobergarter. I et 

 arbeide over en række norske kisforekomster (væsentlig trondhjem- 

 ske) resumerer VOGT sine iagittageiser paa følgende maate 1 ): «Kisen 

 ved den foreliggende ertsgruppe maa opf altes soni et sediment, 

 hjemme horende i sedimentære skifere; og bimdfældningen af 

 kisen fandt i regelen sted samtidig med submarine udbrud af en 

 basisk eruptiv, gabbro.» Efter et fornyet studium av de norske 

 kisforekomster gik imidlertid VOGT snart over fil KJERULFS gamle 

 standpunkt. I 1894 skriver han saaledes""'): «wie auoh inbetreif der 

 norwegischen Vorkommeii fru he r namenllieh von KJERULF und 

 vor ihm auoh von den franzosischen Forschern DFROOhek und 

 DYCHANOY hervorgehoben worclen ist, mussen w ir die Kiese 

 als s p å i e r e i n g e d r u n g e n e M a s s e n auf fassen und zwar 

 mussen wir die B i 1 d u n g s w e i s e d e r Kiese i n u n m i t- 

 t e 1 b a r e g e n e t i s c h e V e r b i n d u n g ni i l e r u p t i v e n 

 Proc.ess.en steilen: die stoff 1 i c h e Z u f u hi- de r 

 Kiesvo r k o m ni en ist e i n P r o d u c t d e r e r u p t i v e n 

 T h å t i g k e i t.» 6 aar senere, i december 1900, skriver 

 VOGT under gjennemgaaelsien av ertsforekomsternes geo-. 

 logi 3 ): «As an appendix to the foregoing contactdeposils (Ore- 

 Deposits of Gointact-Metaniiorphie Origin) I memtiion Hie pyritic 

 deposits t3 r pically reipresenled at Vigsnås, Roros, Sulitelma, etc., in 



Norway The detailed explanaitioii of the magmatic extrac- 



tion forming the pyritic deposits is an entirely open question, bilt we 

 may conceive it to be the combined action of water wiith a sulphui- 

 compound.» 1 VOGTS arbeide «Om nikkel»") (foredrag avholdt i 

 januar og februar 1901) behandles ogsaa kisforekomsternes geologi. 

 «Både nikkehnalmforekomsterne (Erteli, Romsås, Evje osv.)», skri- 

 ver VOGT 5 ) i dette arbeide, «og kis- og kobbermialmforekomsterne 

 (Roros, Sulitjelma, Vigsnæs osv.) stammer, som jeg i tidligere 

 arbeider har udnedet, fra gabbromaginaerne. De forsite er efter den 

 af mig udviklede theori dannede ved en magniatisk differentiationiS- 

 eller koncentratiionsproces, de sidistie må efter min opfatning ligele- 

 des være extraherede af den endnu smellende gabbro, men ved 

 noget andre processer end ved inikkelmagnetkis-forekomsterne, idet 

 resultatet i kemisk og mineralogisk henseende er blcven forskjel - 

 ligt.» 



Gjennem et detaljeret og indgaaende studium av en række av 

 vort lands kisforekomster, specielt av Trondhjemsfeltets mange og 



x ) V o i;- 1 : Salten og Rånen, side 17K. 



-') Vogt: fiber die, Kieslagers tåtten vom Typus Roros, Vigsnås, Suli- 

 telma in Norwegen nud Ra.mmelsberg in Deutschland, Zeitschrift flir 

 praktische Geologie, 1894. 



3 ) Vogt: Problems in the Geology of Ore-Deposits, Transactions of the 

 American Institute of Mining Engineers, Vol. 31, side lfi — 18. 



*) Vogt : Om nikkel, Teknisk Ugéblad 1901 og 1902. 



• 6 ) Vogt 1. c. side 14, note. 



