Nr. 1] OVEHSIGT OVEK TRONDHJEMSEELTETS BEKQBYGNING 123 



Kisforekomster av i m prægnationstypen (kisimpræg- 

 riaifcion i skiferbergarter) optrær paa forskjellige steder inden Horos - 

 gruppens strokoinraader, tildels ogsaa i Hovindgriippens lerskifer- 

 horizonter. En række skjærpningsarbeider er paa mange steder 

 utfort i disse imprægnationszoner, regulær grubedrift er dog hittil 

 aldrig igangsat. 



Kiskoncentrationen ved g a b b r o in a s s i v e r har etter 

 BRØGGER og VOGT fundet sted ved saakaldte magmatiske differen- 

 tiationsprocesser. Ved kisforekomster av Rodhammertypen 

 har derimot kisanrikningen vistnok for den væsentlige del foregaaet 

 ved pneumato-hydatogene processer. De samme processer har 

 muligens ogsaa delvis været medvirkende ved kisidannelser av 

 Lillefjeldtypens karakter. Derpaa tyder den ved disse 

 forekomster almindelig optrædende kisimprægnation langs gabbro- 

 gangenes kontaktlinier (karakteristisk utviklet ved Røddalens gru- 

 ber og skjærp). 



Ved kisforekomster av L e k s d a 1 s t y p e n er kis dannelsen 

 ogsaa efter al sandsynlighet til en viss grad av pneumatolytisk 

 karakter. Gjennem submarine vullvanspalter har der sandisynlig- 

 vis i Bymarkgruppens dannelsestid foregaaet utsitromning av metal- 

 rike gaser, der dels har reageret indbj^rdes, dels med havvandet.. 

 og saaledes ført til jernsulfidermes utfældning. Den sterke veksling 

 av kisforende lag, lerskiferhoirizonteir, tufflag, gronstensderivater og 

 tilsyneladende effusivstrommje i forbindelse med de enkelte lags 

 betydelige arealutbredelse viser imidlertid, at kisdanneilsen ved 

 forekomster av Leksidalstypiens karakter i sidste stadium eir sedi- 

 mentationsdannelser (egentlige præcipitaitdannelser). 



Ved W o r s e (vistnok oprindelig Worsoe) g ir u b e i Leks- 

 dalen er saaledes den kisforende bergart for en væisentlig del petro- 

 grafisk utviklet som k a 1 k s a n d s t e n med følgende mineralsel- 

 skap: svovlkis, kvarts, kalkspat, kloriit, granat og albiit med 

 individualiserte mineralinterpositioner (væsenitlig av kvarts). 

 Kiskornene er i almindelighet sammenvokset i tavleformige 

 aggregater parallelorienteret bergartens lagningisflate (se miktro- 

 fotografi). Kisens struktur er tæt (korn sto Frelsen er 0,05 mm. 

 eller derunder). - - Ved Jordhusbækskjærp i Meldalssko- 

 gen er den kisforende bergart utviklet som et g r ø n s t e n s d e r i- 

 v a t av følgende sammensætning: svovlkis, albit, biotit, 

 museovit, klorit og titanit. M i k r o p e g m a t i t i s k sam- 

 menvoksning av feltspat (oligoklas-albit) og kvarts optrær 

 omkring og mellem de forskjellige minerailkorn. Jeg har 

 iagttat denne utvikling i prøvestuff fra dagen og i bork jer ne pr øv er 

 50 — 100 m. under dagoverflaten. Da mikropegmatitdannelser op- 



