Nr. 1] OVERSIGT OVER TRONDHJEMSFELTETS BKRGBYGXING 125 



mangel paa tilstrækkelige detaljundersøkelser vil dog sporsmaalet 

 om Lokkenforekomsternes genesis endnu ikke kunne besvares med 

 sikkerhet. Ved de øvrige av Meldalsfeltets ældre gruber, Drag- 

 set, H ø i d a 1, Aamot o. fl. a. har jeg hittil ikke faaet anled- 

 ning til malm geologiske undersøkelser. 



Av de tidligere beskrevne kistyper er den alt overveiende del 

 genetisk knyttet til eruptivbergarter (A-E). Alene imprægna- 

 tionstypen (F) synes at være av helt sedimentær natur. Pri- 

 mær kisimprægnation i skiferbergarter er imidlertid, et temmelig 

 almindelig forekommende fænomen. Kisutfældningen skyldes ved 

 disse forekomster vistnok som regel havvandets forraadnelsesgaser. 



Typerne A — D er genetisk tilknyttet abyssiske og hypabyssiske 

 eruptiver, type E er genetisk udelukkende tilknyttet effusiver. Saa- 

 vel i mineralogisk og kemisk henseende som ogsaa bergimandsmæs- 

 sig kan typerne A, C og D sammenfattes til én gruppe (forskjellig 

 fra B). De 3 forstnævnte typer tilhorer elter VOGT 1 ) den saakaldte 

 «kisgruppe», kisanrikningen, væsentlig svovlkis, kobberkis og mag- 

 netkis uten tilblanding av pentlandit, er her genetisk tilknyttet 

 gabbromassiver og deres gangfolge (gabbrogange og hvite granit- 

 gange). Disse typer optrær kun in den fjeldkjeden. Type B er som 

 regel karakteriseret ved pentlanditforende magnetkis; undtagelser 

 fra denne regel er imidlertid ingen sjeldenhet, flere av Trond - 

 hjemsfeltets nikkelfri kisforekomster maa saaledes morfologisk hen- 

 fores til type B. Denne kis type optrær saavel inden fjeldkjeden 

 som i det omkringliggende grundfjeld. Den ved type A optrædende 

 gabbrobergart er primært tilsyneladende overalt av samme petro- 

 grafiske karakter som B-typens moderbeirgart, kun viser altid A- 

 typens gabbrobergart en sterkere baade mekanisk og kemisk om- 

 vandling. I Trondhjemsf eltet er begge disse gabbrotyper av samme 

 alder, de tilhorer med sikkerhet den sids te eruptionsphase (fold- 

 ningen). 



Dannelsen av de 2 forskjellige kistyper (A og B) kan derfor kun 

 forklares paa følgende maate: Det primære gabbrømagmas gehalt 

 av svovlkis med storre eller mindre tilblanding av kobberkis og 

 magnetkis blev utdifferentieret i stort dyp. Det av denne differen- 

 tiationsprøces berorte gabbrornagma, som efter sin injektion i hoie- 

 religgende horizonter fremdeles var kisforende (kobberkis, magnet- 

 kis, eventuelt ogsaa pentlandit), gav ved sin krystallisation anled- 

 ning til dannelsen av de saakaldte nikkelmagnetkisforekomsiter. 

 Ved en eventuel senere indtræderide fjeildkjedefoildning blev følgen 

 en oppresning av det i dypet utdiifferenitierte kismagma. Dette 

 fulgte a priori de allerede forhaandenværende «tektoniske linier» 

 o: kisen blev anriket omkring eller i nærheten av allerede eksiste- 

 rende gabbro massiver. — Denne proces forklarer den uregelmæs- 



') B e y s c h 1 a g, K r u s e h, Vogt: Die Lagers tatten der nutzbairen 

 Minerallen und Gesieine, Stuttgart 1910, side 298. 



