Foldninger og overskyvninger 



I den store grundfjeklismuilde, som med NNE-lig strøk strækker 

 sig over størstedelen av Trondelagen, ligger Trondh jernslett ets for- 

 skjellige formaliionsgrupper sitenkt foldet nied en uendelig ræikke av 

 stadig vekislende sadler og mulder. Feltets strøkretning er for den 

 helt overveiende del NNE-ldig, den falder saaledes sammen med 

 den kaledioniiske fjeldkjedes bovedstrokretning. Ogsaa i de nuvæ- 

 rende laivl a ndsdi sitr ikter er foldningen et sterkt fiemtrædende træk 

 i feltets bergbygning. Den norske fjeldkjede er imidlertid av hoi 

 alder, selv de hoiest qpnakende toppe med alpin karakter repræsen- 

 terer kun et svakt speilbillede av fjeldkj edens primære dimensioner. 



Saddet- og muldelinjer gaar over størstedelen av feltet med stor 

 regelmæssighet og parallellitet, kun enkelte steder optrær saakaldtc 

 Iverfo killinger med varierende strokretning. Denne avvigelse i 

 hovedstrokr einingen kan bedst iagttages omkring de større og iso- 

 lerte injektiioiiseruptiver, saaledes fremtrær den kanskje aller klarest 

 omkring Skjotingens tilnærmet cirkelrunde erupitivfelt, hvor strøk - 

 retningen gaar konoentrisk erupfivgrænsen. Eruptivmassiverme 

 har under fjeldkjedefoldningen til en viss gnad motstaaet stress - 

 kræfternes indvirkniing; følgen av dette forhold er, at kjernepiar- 

 tierne i de større eruptivf elter ofte er helt upaaviiket av de regio- 

 nalmeitamorfe kræfter samtidig som randzoneone er sterkt for- 

 skifret. 



Efter ToBNEBOHM 1 ) optrær oigsaa avsigelser i hovedistrokretnin- 

 gen omkring Singsaas' mægtige granitmaissiv. Forholdene langs 

 eruptivgrænsen kan her lettest studeres i Guldalens jiernbaneprofil. 

 Likesom ved Skjo tingen slynger skiferbergairterne sig linsefiormig 

 omkring eruptivmassivet, som utenfor randzonerne er helt upaa- 

 virket av fjeldkjedefoldningen. 



Overalt i Trondhjemsfeltet synes uregelmæssigheter i strøkets 

 hovedretning, tverf old ilinger, al skyldes forhaandenværende erup- 

 massiver. Baade TOBNEBOHM 2 ) og BJØRLYKKE 3 ) omtaler imidler- 

 tid i sine arbeider over det centrale Norges bergbygning 2 fjeldkje- 



*) T o v 11 e b o h m : Gnmddragen af det centrala. Skaiidinaviens bergbygg- 



nad, side 125—126. 

 -') T 6 r n e b o li ni 1. c. 

 ") Bjørlykke: Det centrale Norges f jeldbygning, side 559. 



