Nr. 1] OVERSIGT OVER TRONDHJEMSFELTETS BERGBYGNING 129 



desystemer, som begge har været av betydning ved formationernes 

 utformning, et NNE-lig saakaldt «kaledonisk» system og et ældre 

 WNW-lig saakaldt «Gudbrandsdalsk» system (BJØRLYKKES be- 

 tegnelse, efter TORNEBOHM er det WNW-lige system det yngste). 

 I Trondhjemsf eltet kan derimot foldningen overalt henføres til det 

 NNE-lig strykende fjeJdkjedesysitem, de uregelmæssigheter i hoved- 

 strokretn ingen, som lokalt er tilstede, kan aiLtid henføres til forhold 

 inden feltets bergbygning (optiræden av eruptiivmassiver, dyperup- 

 tiver eller effusiver), ingen steder kan der med sikkerhet iiagttages 

 paavirkning av et ældre (eller yngre) tversgaaende stræknings- 

 eller fjeldkjedesystem. (Jeg skylder her at oplyse, at mine under- 

 søkelser i trakterne syd for Foildalen er faaitailige og spredte, den 

 ovenfor fremsatte paastand er derfor ugyldig i feltets sydlige del). 

 Paa tverfoldningerne i St Jordalen har TORNEBOHM specielt fæstet 

 sin opmerksomhet. Men ogsaa de derværende uregelmæssiigheter 

 skyldes efter al sandsynlighet Forbord f jeLdis mægttige laivabænke og 

 mjektiionseruptiver. Forovrig er overalt lavabænkenes strokretning 

 av væsentlig betydning for de omgivende skiferbergarters strokret- 

 ning, lavabergarternes oprindelige mægtighat og areaiutbredelse er 

 saaledes en vigtig faktor ved strokliniernes utformning. 



Det WNW-lig strykende foldningssystem (det Gudbrandsdal- 

 ske) er mest fremtrædende paa Vestlandet, 1 ) her paa mange steder 

 enddog sterkt ioinefaldende. Da det imidlertid ikke kan paavises 

 i Trondhjemsf eltet, synes det Gudbrandsdalske foldningsomraade 

 at være temmelig begrænset. Den mulighet er dog ikke udelukket, 

 at foldningen ogsaa kan ha naaet Trondelagen, isaafald er dens 

 spor utvisket av den yngre (kaledoniske) fjeldkjedefoldning, der 

 forte til feltets tektoniske utformning. 



Die geologiske detaljstudier har imidlertid vist, at der i 

 Trondhjemsf eltet har foregaaet tektoniske forstyrrel- 

 ser (o: mindre jordskorpebevægelser) ved avslutningen av 

 Bymarkgruppens dannelsestid (svarende omtrent til tiden 

 for den Gudbrandsdalske fjeldkjedefoldning). De submarine lava- 

 sitromme er i dette tidisrum bilit hævet over hav, derefter er de 

 mægtige gronstenskonglomerater kommet til avsætning. Efter al 

 sandsynlighet staar disse tektoniske bevægelser i forbindelse med 

 vulkanismen. Og Hovindgruppens mange initraformationale kong- 

 lomerater taler likeledes for, at disse bevægelser ogsaa har fortsal 

 ind i Hovindgruppens dannelsestid. Men om de tektoniske bevæ- 

 gelser i Trondhjemsf eltet i dette tidisrum har artet sig som virke- 

 lige foldningisprocesser vil med vort nuværende undersokelsesma- 

 teriale neppe kunne bevises. Hovindgruppens bergarter viser imid- 

 lertid omtrent overalt en gjennemgaaende svakere metamorfose - 

 grad end de petrografisk analoge skiferbergarter i Rorosgiruppen. 



*) Se Eeusch: Konglornerat-Sandstenfelterne i Nordfjord, Sondfjord og 

 Sogn, Nyt Mag. for Nat. Bd. 26, side 158. 



