138 C. W. CARSTENS [1919> 



bevises. Baade i Trondhjemisfeltet og i hoifjeldet betegner imid- 

 lertid begge disse formationsigrupper sedimentationens avslutning, 

 begge steder er de gjeniiemvævet av eruptivhergarter, der er ældre 

 eller samtidig med den kaledoniske fjellkjedefoldning. Da denne 

 foldning elter al sandsynlighet foregik i sålurtidens sidste halvdel, 

 vil under ingen oinstændigheter aldersforskjellen mellem de to 

 grupper vane av nogen væsentlig betydning. Vi vil derfor i det 

 etterfølgende betragte Hovindgruppen og hoifjeldskvarLsen som 

 jevnaldrende foniiationsgrupper. 



Nedenstaaende skein a gir en over sig t over Trondhjemsfeltets. 

 ibrmationsgruppers stratigrafiske stilling i forhold til høif j elds f or- 

 ma tionerne: 



T r o n d h j e m s f e 1 1 e t. H o i f j e 1 d e t. 



H o v i n d g r u p p e n. Høifjeldskv a r t s e n. 



B y m a r kg r up pen. F y 1 1 i t f o r m a t i o n e n. 



R ø r o s g r u p p e n. B 1 a a k v a r t s e t a g e n. 



Langs Trondhjemsfeltets ostgrænse er som allerede tidligere 

 omtalt Bymarkgruppen ikke kommet til utvikling. Her ligger 

 Hovindgruppen direkte over Rorosgruppen, nogen petrografisk 

 parallel til fyllitfonmationen er heller ikke iagttat. I underordo- 

 vicisk tid laa derfor efter al sandsynlighet Tiondhjemsfeltets øst- 

 lige del over hav. 1 ) Størsteparten av feltet var imidlertid nedsænket 

 paa bunden av det derværende hav foregik i lang tid stadige vul- 

 kanske utbrud. Samtidig var ogsaa det centrale Norge iiedisænket 

 under hav, her foregik i hele dette tidisrum en sterk sedimentation, 

 ikke avbrudt av vulkanske processer, fyllitformationen dannedes. 

 Det sydligste punkt, lavabergarterne har naaet, ligger muligens lidt 

 nordenfor Rands verk; BJØBLYKKE omtaler imidlertid ogsaa grøn 

 skifer fra Ridderspranget, 2 ) syd for Rundhovde. Denne skiferberg- 

 art har jeg ikke hat anledning til at studere, det er vel ikke helt ude- 

 lukket, at denne bergart er et sediment (eventuelt et gronstens- 

 derivat). 



Saavel i Rorosgruppen s som i Hoivindgruppens tidsperiode var 

 forholdene i Trondhjemsf eltet og i hoifjeldet nogenlunde ensartede. 

 Men medens Bymarkgruppen s periode i Trondhjemsfeltet var 

 karakteriseret ved sterk vulkanisme, foregik der i denne periode i 

 hoifjeldet en rolig sedimentation. 



1 ) Ved studium av de kvartsitiske facies av Jemtlands undersilur (garnmel 

 terminologi) er W i ru a n kommet til et lignende resultat (Kambrisch- 

 silurisehe Faeiesbildungen in Jemtland, Bulletin of the geological insti- 

 tuttan of the university of Upsiala, nr. 5, side 300). 



2 ) B .i o r 1 y k k e 1. c. side 432. 



