Forklaring til planenerne 



Bemærkninger til fotografier og p r o f i 1 e r. 

 Forstørrelsen av de mikroskopiske bilder er ca. 40. 



Pl. 1, Fig. 1. Smuldrende alunskifeiiignende lerglimmer skifer fra 

 Rorosgruppen. Fossilfindesteidet, Nordaunevold. 



Pl. 1, Fig. 2. Strekt krusieit fyllit fra Rorosgruppen. Lidt ost for 

 Floren st. 



Pl. 2, Fig. 1. F jeidf orma t ioner av gronsten fra Bymarkgruppeiu 

 Barviken. 



Pl. 2, Fig. 2. Stavsjøfj eldets konglomerater og sandstenisberg- 

 arter (i bakgrunden). som tilsyneladende diskordant 

 overleirer died flate forlands lerglimmerskifere. Ho- 

 vedgruppens bergarter, Hoinmelvik. 



Pl. 3, Fig. 1. Kalkstensvæg, kalkstemsfelt fra Hovindgruppem 



Fossilfindestedet, Hell em i Aasen. 



Pl. 3, Fig. 2. Fjeldfoirmationer av sandstøl fra Hovind gruppen, 



Samdalen i Aasen. 



Pl. 4. Fig. 1. Hvite eruptivgneise med indeslutminger av amfi- 

 boiliit, Åreskutan i Jemtland. 



Pl. 4, Fig. 2. Sedimentære kisla g (die lyse partier) i veksellagring 

 med leirskifer og sandsten (die mørke partier). Kis- 

 pirøve fra Leksdalen (poler et plate). X 2. 



Pl. 5, Fig. 1. Sammen voksn ing av staurolit (det lyse mineral) og 

 hørnblende (diet mørkie mineral). Mineral em es 

 c -akser er pairaillelorienteret. Kværnstenshorizon- 

 terne, Selbu. 



Pl. 5, Fig. 2. Stuedalsskifer med biotit (diet mørke mineral) som 

 porf yroblastmineral. Tydalen . 



Pl. 6. Fig. 1. Paragneis med hørnblende og biotit. Singsaas. 

 Pl. 6, Fig. 2. Paragneis med diopsid. Singsaas. 



Pl. 7, Fig. 1. Vifteformig epidotroset i grønstem. Trolla. 

 Pl. 7, Fig. 2. Gronsten med lange hornblendenaale, saakaldt 

 «haal e sten » . Sko gn . 



