Nr. Il OVERSKU' OVER TRONDHJEMSFELTETS BERGBYGN1NG 151 



Pl. 8, Fig. 1. Rod finkornig skifer fra Hovinidgruppe-n (det lyse 

 mineral er kvarts). Krokstad, Hollandet. 



Pl. 8, Fig. 2. Jaspisbreccie (grønsitanskonglomerat) fra Hovind- 

 giruppan (det lyse mineral er kvants). Gaustadbak- 

 ken, Hollandet. 



Pl. 9, Fig. 1. FeMspatporfyrit fra Hovindgruppen, Almaasaas, 



Hollandet. 

 Pl. 9, Fig. 2. Saussuritgabbro, Skjotingen. 



Pl. 10, Fig. 1. Saussuritgabbro (det lyse mineral er klinozoisit, det 

 stænglige mineral i centrum er grøn bornblende). 

 Forhordfjeld. 



Pl. 10, Fig. 2. Saussuritgabbro (det mørke parti i cemtrum er en 

 ep id otkn ute ) . A ale n . 



Pl. 11, Fig. 1. Olivinnorit (det lyse mineral er pilagiokLas, forøvrig 

 optrær væsentllg olivin og lidt hypensthen). Nord- 

 aunevold. 



Pl. 11, Fig. 2. Gabbro (hornblendef ørende). Reitstoen. 



Pl. 12, Fig. 1. Gabbro (lidt saussuritiseret) anriket paa apaitit (de 



smaa korn). Skjækerdalen. 

 Pl. 12, Fig. 2. Saussuritgabbro med tremolit omkranset av rnag- 



neti t . Sk j æk erdaile n . 



Pl. 13, Flg. 1. Olivinnorit med magnetkis og kobberkis. Skjæker- 

 dalen. 



Pl. 13, Fig. 2. Sterkt kisførende noriit (med tydelig id i amorf hyper- 

 stben). Skjækerdalen. 



Pl. 14, Fig. 1. Magnetkis og kobbeirkis med idiomorfe plagioklais- 



kryistaller. Drifterne, Skjækerdalen. 

 Pl. 14, Fig. 2. Amfibolit med magnetkis og kobberkis. Esna grube. 



Pl. 15, Fig. 1. Hvit granit (trondbjemiit) med saussuritiseret felt- 

 spat. FoiLstad, Støren. 



Pl. 15, Fig. 2. Mikropegmatitlsk sammenvoksning av kvarts og sur 

 plagioklas omkring albit (og andre mineraler) i sedi- 

 mentære kishorizonter. Skjødskift. 



PL 16, Fig. 1. Kisførende kalksandsten (de store lyse korn er albit). 



Leksdalen. 

 Pl. 16, Fig. 2. Kislag (de mørke partier) i veksellagring med grøn- 



stensderi vater og lerskiferbergarter. Skjødskift. 



