Nr. 2] EN RUNEAMULET FRA UTGAARD, STOD 5 



bestaat av 7 stene satt omkring en større midtsten, undersøktes 

 av K. Rygh i 1869. Rundt omkring midtstenen fandtes der et 

 omtrent 6 cm. tykt kullag, ovenpaa auren og i den sydlige del 

 et andet kullag, som strakte sig litt utenfor kredsen. I den samme 

 del og tildels ovenpaa dette kullag fandtes litt under overflaten 

 en stenlægning av vel tilsluttende store løftestene med brutte 

 heller imellem, ca. 3 m. lang og 2,5 m. bred 1 ). Hele dette anlæg, 

 særlig stenlægningen, bærer præg av at maatte være ældre end 

 saavel yngre folkevandringstid som vikingetiden. Saaledes har 

 en række stenlægninger undersøkt i Indherred vist sig at dække 

 grave fra romersk jernalder og maaske tildels ogsaa fra ældre 

 folkevandringstid 2 ). Langs den høideryg, hvorpaa Re har ligget, 

 og som sænker sig ned mot Snasa vatnet, har der ligget et 

 betydelig antal gravhauger, navnlig paa Utgaards grund. De 

 er nu omtrent alle utjevnet, og av deres indhold er kun bevaret 

 en spydspids og et økseblad (T. 530 f.), begge fra yngre jernalder. 

 Men man har dog fra disse hauger paalidelige beretninger om 

 gravfund som maa antages at skrive sig fra ældre jernalder. 

 Saaledes blev der før 1859 i en haug tæt ved husene paa Utgaard 

 fundet et gravrum bygget av sten med en flat helle over og 

 ovenpaa den en stor rund sten; hellen dækket over en større 

 samling brændte ben, hvoriblandt ogsaa laa en «hjelm» (ant. 

 en skjoldbule) og en spydspids av jern 3 ). Altsaa en typisk brand- 

 grav fra ældre jernalder. Til samme periode bør vel ogsaa hen- 

 føres et fund fra en haug paa nordre Utgaard, som blev 

 utjevnet noget senere, men før 1878, «i hvis midte der var sam- 

 menlagte stene og indenfor dem brændte ben», mens 2 spyd- 

 spidser og en skjoldbule fandtes utenfor stendyngen 4 ) Endelig 

 opbevares der i Videnskapsselskapets oldsaksamling en celt av 

 ældre jernalders form fundet ved pløining paa bruket Haugli 

 under Nord ga ard (T. 8838.) 



Det kan saaledes med sikkerhet siges at runestenen fra Utgaard 

 er fundet i et arkæologisk milieu som kan føres tilbake til ældre 

 jernalder, men nogen skarpere datering er ikke mulig ad arkæ- 

 ologisk vei. 



Det synes klart at den lille gjennemborte, lette sten med sin 

 eiendommelige form ikke kan opfattes som noget egentlig red- 

 skap; det er vanskelig at skjønne hvortil det i saa tilfælde skulde 

 ha tjent, og jeg kjender intet andet redskap som det kunde sam- 



x ) Aarsb. fra For. t. n. fortidsm. bev. 1869, s. 12. — K. Rygh: Faste fornl. 

 og oldsagf. i Nordre T. hjems amt s. 43 f. 



2 ) Cfr. saaledes Ab. 1869, 13 f. ; 1870, 8, 10 f. ; 1871, 7 ; 1876, 186 f. — 

 Sml. O. Rygh i Aarb. f. nord. Oldk. 1869, s. 156. 



s ) Ab. 1869, 165. 



4 ) K. Rygh: Faste fornl. og oldsagf. i Nordre T. hjems amt s. 44. 



