Nr. 2] EN RUNEAMULET F RA UTGAARD, STOD 7 



Heller ikke dette stykke kan antages at ha været æslet til 

 praktisk bruk. Som fiskesøkk f. eks. vilde det være meget uhen- 

 sigtsmæssig med sin klumpede nedre ende og desuten for let, 

 idet det kun veier 90 gr. Det naturligste er efter min mening at 

 opfatte stenen som en amulet, og ogsaa her er der to momenter 

 som taler for at den har tjent et magisk formaal, nemlig dens 

 form og avskavingen paa dens overflate. Jeg har foran kaldt 

 stenen klokkekolvformet, men jeg mener ikke dermed at den 

 skulde være benyttet som en klokkekolv, og heller ikke at en 

 saadan skulde ha avfødt dens form. Derimot tror jeg at man 

 ved at betragte stenen paa den gjengivne avbildning vil finde et 

 mere rammende uttryk ved at kalde den phallisk eller ialfald 

 phalloid. At det er en saadan form som er tilsigtet, faar sin 

 naturlige forklaring, hvis man gaar ut fra at stenen hører hjemme 

 inden magiens verden, og denne antagelse støttes, naar man 

 vender sig mot avskavingsmerkerne paa de to stene, Utgaard- 

 stenen og Aastanstenen. 



Avskaving og magisk anvendelse av det avskavede pulver 

 er et i folketroen velkjendl fænomen, men forutsætningen er at 

 modergjenstanden som avgir pulveret, er hellig eller i besiddelse 

 av magiske kræfter. Gjennem det avskavede som medium kan 

 disse kræfter igien virke paa et objekt. Saaledes har professor 

 dr. Chr. Blinkenrerg i sit skrift »Tordenvåbenet i Kultus og 

 Folketro» samlet en række eksempler paa at avskrapet pulver 

 av to iden st en en har lækende kraft saavel for mennesker som 

 kreaturer, en folketro som kan spores helt fra Skandinavien til 

 Kina. 1 ) Bekjendt er ogsaa de lækende virkninger av filspaan 

 skavet av »d vergsmid» ; saa kaldtes kunstformig tildannede 

 gjenstande navnlig av messing eller bronce, oftest i form av dyr 

 eller mennesker, ikke sjelden jordfundne, hvis formaal og op- 

 rindelse var ukjendt, og som man studset over. Man antok der- 

 for at de skrev sig fra de kunstfærdige d verge og tilla dem av den 

 grund overnaturlige egenskaper. I kraft av disse egenskaper er 

 de blit anvendt helt ned til nutiden som lækemidler for syke 

 kreaturer dels ved at hænge dem om kreaturenes hals eller la 

 dem i hængende tilstand berøre det syke sted, og dels ved at 

 gi kreaturene filspaan av stykkerne ind.' 2 ) I denne forbindelse 

 kan ogsaa nævnes en oval skaalformet spænde av bronce, som 

 i sin tid blev fundet paa Sandnes, Vaage, Gudbrandsdalen, 



*) Chr. Blinkenberg: Tordenvåbenet i Kultus og Folketro. En kom- 

 parativ-archæologisk Undersøkelse. (Studier fra Sprog- og Oldtidsforsk- 

 ning udg. af Det philologisk-historiske Samfund. Nr. 79.) Kbh. 1909. S. 75, 

 81, 84, 95, 97. 



2 ) Fr. Grøn: Træk av norsk folkemedicin, Tidsskr. f. norsk bonde- 

 kultur udg. af Kristofer Visted, 1906, s. 112 ff. 



