TH. PETERSEN [1919 



og i 1881 indkom til universitetets oldsaksamling (C. 10522). 

 Stykket er nu ufuldstændig, hvilket har sin grund deri at det 

 længe hadde været benyttet som lækemiddel for syke kreaturer. 

 I denne hensigt var efterhaanden smaastykker blit avhugne, og 

 i det tilbakeværende stykke var boret huller, foråt det kunde 

 hænges om halsen paa kreaturene. 1 ) Altsaa et stykke dvergsmid. 

 Til samme kategori hører ogsaa den som fig. 4 avbildede lille 



Fig. 4 



løvefigur av alabast, som opbevares i distriktslæge E. Størens 

 bekjendte samling i Meldalen. Figuren er kun 5,2 cm. lang, og 

 næsten hele bukpartiet er efterhaanden blit bortskavet. Ifølge 

 hr. distriktslægens oplysninger, som jeg velvilligst har faat lov 

 til at benytte, er stykket erhvervet til hans samling fra Lund 

 i Meldalen. Om dets anvendelse har Mikkel Lund, som er 

 over 80 aar, meddelt at det skal være blit brukt som tryllemiddel 

 ved sygdomme hos kjør. Der blev skavet litt av det og blandet 

 i dyrets drikke. Figuren gik paa laan, og maatte altsaa være 

 personlig tilstede. Sidst skulde den, fortæller Mikkel Lund, være 

 blit utlaant til Gumdal i Orkedalen, men det var før hans tid. 

 Efter en meddelelse fra Rennebu blev stykket hængt op i en 

 traad og slængt 3 gange mot det syke sted, rimeligvis under 

 fremsigelse av en signeformel. — En til Videnskapsselskapets 

 oldsaksamling i Trondhjem nylig indkommen halsring fra bronce- 

 alderen (T. 11984) fundet i 1919 paa Brudal, Kvikne, viser 

 tydelige merker efter gammel avskaving, men hvorvidt det er 

 skedd i magisk hensigt, kan man jo ikke uten videre gaa ut fra. 

 Paa samme maate hadde filspaan av kirkeklokker, det saa- 

 kaldte «klokkegods», lækende kraft ikke alene for dyr, men ogsaa 

 for mennesker. 2 ) Ogsaa pulver skrapet av kirkemuren 3 ) kunde 

 helbrede sygdomme, særlig blodgang. 4 ) 



x ) Aarsb. fra For. t n. fortidsm. bev. 1881, s. 135, no. 26. 



2 ) Fr. Grøn anf. arb. s. 114. 



3 ) Cfr. E.Tang Kristensen: Danske Sagn, III, s. 70 og 78, IV, s. 613. — 

 Fornvånnen 1918, s. 175. 



4 ) Til den mere videnskabelige folkemedicin hørte vel lækemidler som 

 terra sigillata og pulveriseret teglsten eller kridt. Cfr. A. Fonahn: 

 Orm og ormmidler i nordiske medicinske skrifter fra middelalderen. 



