16 MAGNUS OLSEN [1919 



en verden, der ligger lavere end gudehimmelen». Han 

 knytter hertil bemerkninger om det hele verdensbillede, som 

 fremstilles paa de to aabenbart sammenhørende guldhorn: 



«Sete i sammenhæng viser de to guldhorn ... øverst et stjærne- 

 parti (A B), dernæst et kors-parti (stærkest E a), og dernæst et 

 slange- eller uhyre-parti {[a] bede), der ved «Hels port» (g) atter 

 afløses af strømme. Det er da klart at disse baggrundsmotiver 

 giver det hele verdensbillede: først gudehimmelen, så en mellem- 

 verden (en jord, en midgård), så troldeverdenen og fjærnest det 

 af strømme omgivne dødsrige. De lavere ringe på det korte guld- 

 horn bærer tillige fiske og en art lodrette bølgelinjer (bestående 

 af småkrese forbundne ved krumme skråstreger), hvori man 

 synes at have betegnelse for strømmene. 



Det hele verdensbillede svarer til det fra eddakvadene kjendte, 

 navnlig som det udførlig udmales i Grimnismål: en gudehim- 

 mel, en midgård (våndet af de fra Valhal rindende strømme), 

 en jotunheim med sin uvætteyngel (til dels i slangeskikkelse; 

 ormene under Ygdrasil), og en af strømme afsondret Helheim 

 med sin helgrind». 



Skivekorset, «Frøis»-tegnet, hører Midgard til, og mythologisk 

 er det efter Olrik ogsaa fuldt forsvarlig at opfatte det som et 

 jord-tegn. «Vi har, foruden de mere abstrakte udtalelser om. . . 

 [Frøi's] forhold til jordens frugtbarhed og troen på at stedse- 

 grønne høje er helligede Frøj, ogsaa en meget bestemt udtalelse 

 fra Island o. 970: Gisle Surssøn siger spottende om sin fældede 

 modstander, at han nu er draget til Frøj som sin beskytter, 1 ) 

 og hentyder hermed til gravhøjen hvor han er jordet. Frøj er 

 ligefrem opfattet som den i jorden boende gud. At Frøjs-tegnet 

 og jord tegnet er det samme, kan da ikke undre os.» «At der 

 er et sådant jordtegn (uden positiv religiøs karakter) er så meget 

 mere i sin orden, som der på Hels port [i g, med «de dødes 

 tegn», de 3 punkter] findes en lignende geografisk oplysning: her 

 begynder dødsriget» (Olrik s. 30 f.). 



Jeg har her meddelt Axel Olrik 's opfatning av skivekorset paa 

 guldhornet med fuld begrundelse, fordi derved en tolkning av 

 den anden rune paa brakt. 63, M e, turde være fuldstændig for- 

 beredt. Likesom £, tolket efter den nærmestliggende mulighet 

 som en form av ordet *ansuR, synes at ha sit gudetegn, hake- 

 korset, saaledes synes e-runen at burde sættes i forbindelse med 

 brakteatens andet tegn, skivekorset, som paa et væsentlig sam- 

 tidig — likeledes dansk — mindesmerke er tegnet for Frøi og 

 for jorden. Naar nu e skal utfyldes til et ord, som har hensyn 



*) Teksten er dog paa det avgjørende punkt ikke sikker, og Frøi er 

 ikke direkte nævnt. Finnur Jonsson (Skjaldedigtn. B I 97 str. 8, jfr. Gisla 

 saga s. 45) synes at opfatte strofen noget anderledes. 



