ÖFVEUSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1891, N:0 4r. 217 



jag gerna göra det niedgifvandet, att det hade varit än bättre, om 

 jag medelst prickning eller frågetecken hade utmärkt, att deras 

 förekomst inom den 64:de breddgraden ännu ej blifvit konstaterad. 



I samband härmed påstår Warming, att endast 5 östliga 

 arter äro kända från den 63:dje breddgraden. I Langes Con- 

 spectus finnas dock uttryckligen angifna 6 — Alchemilla alpina^ 

 Ruhus saxatilis, Sedum annuum, Veronica scuxatilis, Thymus 

 serpyllum, Hieracium alpinum — och för de begge öfriga, Hie- 

 rocium murorum och Aira alpina, har jag af nyss anförda grun- 

 der ansett äfven 63:dje breddgraden böra betraktas såsom hörande 

 till deras utbredningsområde. Låt nu äfven vara att detta är 

 origtigt, så gör det ju hvarken till eller från, ty det är ej de 

 östliga arternas närvaro, utan de vestligas frånvaro, på 

 h vilken mina slutsatser äro grundade. Och om de vest- 

 liga arternas frånvaro berodde på vår bristande kännedom om 

 denna kuststräcka, hvarföre skulle denna frånvaro då vara 

 »merkwürdig», såsom Warming sjelf säger? Warming tyckes 

 då- ej hafva ansett ifrågavarande kuststräcka otillräckligt känd, 

 ty annars borde han väl i samband med omnämnandet af detta 

 »märkliga» förhällande, uttryckligen betonat detta. Han säger 

 ej ens. att inga vestliga typer der hittills icke äro funna, utan 

 han säger rent ut, att i området M. »er der paa det Sted, hvor 

 Grönland er Europa nasrmest, slet ingen vestlige mod 6 östlige» 

 (I, sid. 163) och likaså i den tyska upplagan, att »gar keine west- 

 liche in dem Island nächsten Teile von Ostgrönland vor- 

 kommen». 



Då Warming nu försöker förklara detta, invecklar han sig 

 i så besynnerliga motsägelser, att jag för min del ej kan komma 

 underfund med hans verkliga mening. Vi få nemligen öfverst 

 på sid. 280 (antikritiken) följande upplysning. »Allerede ved at 

 anföre Ordene 'in dem Island nächsten Teile von Grönland'^) 

 har jeg delvis antydet min Opfattelse: nemlig at denne Kyst 

 har faaet sit isländske Prseg ved Indvandringen fra Island», och 



') I den danska uppsatsen talas det dei'emot, såsom ofvau synes, ej om Island, 

 utan om Enropa! 



