ÖrVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 9 1, N:0 4. 235 



jag är tvärtom säker derpå, att de i dessa frågor opartiske och 

 sakkunnige forskarne skola gifva erkännande åt det försök till 

 förklaring jag sökt afgifva öfver en af växtgeografiens gåtfullaste 

 frågor. ^) 



Jag hade hoppats, att här kunna sluta, men professor War- 

 MING har i sin uppsats ett särskildt kapitel -»personlige Bemserk- 

 ninger», hvilket ej alldeles kan förbigås. Jag har i min före- 

 gående uppsats framhållit, att Warming icke nämner mina 

 »visserligen obetydliga» observationer med svärtade termometrar, 

 men jag säger dervid uttryckligen, att jag antager detta »bero 

 pä förbiseende». Warming säger nu, att han icke vet, hvar 

 dessa uppgifter finnas; de stå emellertid i »Den andra Dicksonska 

 expeditionen till Grönland» sid. 270. Då Warming vidare 

 förbisett, att jag i samma arbete, sid. 329 — 330, anfört Kanes 

 iakttagelser öfver växtligheten på ett ställe mellan Kap York 

 och Kap Dudley Diggs, så skulle man kunnat tro, att detta 

 arbete helt och hållet undgått hans uppmärksamhet, men det 

 citeras dock (I, sid. 198, noten) vid en annan fråga.-) 



Såsom svar på min förundran deröfver, att Strömfelts 

 arbete icke af WarminG citerats, fastän det innehåller en efter 

 dåvarande fynd fullständig förteckning öfver Grönlands, Islands 

 och Färöarnes växter samt dessutom behandlar frågan om in- 

 vandringen af Grönlands flora från Skandinavien, svarar denne, att 

 »det er en Forglemmelse». Efter denna förklaring har jag natur- 



') Sjelf anser sig ju Warming (I, sid. 206, noten) kunna antaga en preglacial 

 landförbindelse mellan Grönland och Norge blott af den grund, att dessa län- 

 der »have samme Snyltesvampe» ! 



^) Warming säger nemligen bär på grund af Nordenskiölds anmärkning, att expe- 

 ditionens zoologer ej funno skalbaggar af det slag, om hvilka entomologerna säga 

 »habitat in stercore bovino» och som kunde vara införda med kreaturen frän 

 Europa, »hvorledes dette skal gaa til, begriber jeg for övrigt ikke, da Skarn- 

 basser og lignende jo ikke findes paa eller i Kvseget, og Gödning eller Jord 

 med Dyr eller Mg i förte Nordboerne vel ikke över fra Island». Den, som 

 sett fartyg, på hvilka kreatur transporteras, vet dock, att åtskillig >Gödning» 

 hopas derstädes, och om kreaturen förts ombord en eller ett par dagar före 

 afresan, torde lukten af »Gödningen» nog kunnat locka åtskilliga skalbaggar 

 dit, hvilka sedermera kunnat medfölja på resan. Möjligheten kan sålunda icke 

 förnekas. 



