251 



Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar 1891. N:o 4. 



Stockholm. 



Om måttet för dödligheten inom en bestämd 

 åldersklass. 



Af G. Eneström. 



[Meddeladt den 8 April 1891 genom D. G. Lindhagen.] 



Då man vill jämföra dödlighetsförhållandena inom olika 

 åldersklasser eller inom olika grupper af personer tillhörande 

 samma åldersklass, använder man såsom mått för dödligheten i 

 allmänhet sannolikheten vid åldersårets början att dö under 

 loppet af detta år. Känner man nu, att l^ personer under en 

 viss tid inträdt i åldersklassen, och att d^ dödsfall blifvit bland 

 dem iakttagna, blir den i fråga varande sannolikheten för en 



.2;-åring att dö i åldern xjx+l år lika med -^ , under förutsätt- 



ning att hvar och en af de l^ personerna kunnat under hela 

 åldersåret iakttagas. Skulle däremot under observationstiden u^ 

 personer hafva försvunnit ur sikte, t. ex. genom emigration, då 

 fråga är om ett lands folkmängd, eller genom utträde ur säll- 

 skapet, då fråga är om ett slutet sällskap, blir dödligheten tyd- 

 ligen större än -^ , enär bland de u^ personerna ett antal döds- 



fall måste hafva inträffat, hvilket icke är medräknadt i d^. 

 För att i detta fall erhålla ett riktigt mått för dödligheten, 

 antager man vanligen, att de utträdande personerna i genomsnitt 

 utträda vid x + \ års ålder, och att den tid, under hvilken de 

 ej kunnat iakttagas, således utgör i genomsnitt V2 är för hvarje 

 person. Är nu tc^ sannolikheten för en «-åring att dö inom ett 

 år, och äro dödsfallen jämt fördelade öfver hela åldersåret, så 



