ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 189 1, N:0 5. 291 



Galvanometrar och Termometrar. 



För bestämning af temperaturerna på observationspunkterna 

 har jag användt galvanometrar, i olikhet med Ångström, som 

 använde kvieksilfvertermometrar. Härigenom torde hafva vun- 

 nits ett snabbare återgifvande af temperaturerna, än hvad som 

 med kvieksilfvertermometrar kunnat ske, alldenstund dessa, när 

 de användas för bestämningar af hastigt föränderliga tempera- 

 turer, verka stötvis. ^) Med galvanometrar torde dessutom be- 

 tydligt större känslighet kunna ernås än med termometrar. 



Tvenne spegelgalvanometrar användes, en Webers och en 

 Kohlrauschs, i det följande betecknade G och g, den senare 

 försedd med skyddshuf af järn och särdeles utmärkt för oför- 

 änderligheten af sin nollpunkt. Afstånden spegel-skala voro vid 

 G 325.0 samt vid g 150. o cm. 



De använda termoelementen voro nysilfver-järn-element, 

 hvartill användes 70 å 80 cm länga samt 1 a 2 mm tjocka 

 trådar. I de metallstänger, som utgjort föremål för undersök- 

 ning, voro 2'/2 mm vida hål borrade in till stångens midt. 

 Dessa fyldes vanligen till en del med kvicksilfver, i hvilket de 

 fria — icke hoplödda — ändarne af elementen nerstuckos. För 

 att förekomma obehöriga kontakter, var den ena tråden om- 

 lindad med papper eller vaxtaft. Kontakten mellan elementens 

 andra ändar och ledningstrådarne till galvanometrarne förmedla- 

 des äfvenledes af kvicksilfret i hålen på en platta af paraffin, 

 där de andra ändarne af elementen äfvensom ledningstrådarne 

 voro nerstuckna. 



Denna paraffinplatta — och därmed också ena lödningstäl- 

 let — hade omgifningens (= rummets) temperatur, som angafs 

 af en kvicksilfvertermometer B med termometerkulan nerstucken 

 i kvicksilfver i en fördjupning på en annan paraffinplatta, stäld 

 strax bredvid den förra. Ändringarne i galvanometerutslagen 

 skedde synnerligen jämt, utan alla oskillationer. 



Graderi7igen af galvanometrarne tillgick på följande sätt. 

 En större glasbägare försågs med lock af trä, och genom ett hål 



') Se nyss cit. afhandling af Tait i Phil. Mag. 1881, pag. 151. 



