476 WIDMAN, OM CYMOLS KONSTITUTION. 



ScHAEFFER och KÖNIG 1) Utförde 1868. Det lyckades dessa for- 

 skare att framställa kolvätet ur p-broratoluol, normal propylbromid 

 och natrium enligt FlTTiGS metod. Den så erhållna p-propyl- 

 toluolen kokade vid 178 — 179°, gaf en sulfonsyra, hvars i vackra 

 blad kristalliserande bariumsalt innehöll 3 molekyler vatten, öfver- 

 gick vid oxidation i p-toluylsyra och tereftalsyra och visade i allo 

 samma förhållande, som redan förut var bekant hos den natur- 

 liga cymolen. Trots detta trodde de nämde forskarne »sich nicht 

 berechtigt, die Frage, ob der synthetische Kohlenwasserstoff mit 

 dem Cymol identisch sei, zu bejahen^ på den grund att enligt 

 deras äsigt denna fråga väsentligen berodde på, huru svaret an- 

 gående propylgruppens natur i kumol utföll. »Wäre betzteres, 

 wie sie verrautheten, Isopropylbenzol, so dürfte- der nahe gene- 

 tische Zusammenhang desselben mit dem Cymol kaum Zweifel 

 lassen, dass dieser Kohlenwasserstoff Isopropylmethylbenzol und 

 demnach verschieden von dem Propylraethylbenzol ist.» 



Några år senare omgjorde emellertid Fittica i sammanhang 

 med en jämförande undersökning öfver några ur i naturen förekom- 

 mande ämnen framstälda cymoler FiTTiGS syntes af normal pro- 

 pyltoluol, hvarvid han som utgångsmaterial kunde använda den 

 under tiden upptäckta, kristalliserade, alldeles rena p-bromtolu- 

 olen. Han fann kokpunkten ligga alldeles såsom vid cymol vid 

 175—176° och kunde för öfrigt bekräfta FiTTlGs, Schaeffers 

 & Königs uppgifter och tillade några andra iakttagelser, hvilka 

 han ansåg bevisa, att båda dessa kolväten vore identiska och 

 att den naturliga cymolen således innehölle normal propyl. 



FiTTiG-) medgaf nu, att dessa Fittica's försök med säkerhet 

 hade bevisat, att cymol af olika ursprung innehöll normal pro- 

 pyltoluol, men trodde, att något isopropyltoluol dock kunde finnas 

 inblandadt däri. 



Emellertid hade det så småningom uppvisats genom under- 

 sökningar af Beilstein & Kupfer, Fittica, Paterno, Pisati, 



') Ann. Chem. Pharm. Bd. 149, p. 334. 



^) R. FiTTiG & Bertkam Mielck, Ber. d. Deutsch, chem. Gésellsch. VII, p. 651. 



