108 SJÖGREN, ALLAKTIT FRÅN LANGBAN, 



längd, 5 tums bredd och 1 tums höjd och det lyckades honom 

 att lösslå ett stycke af densamma. Med bergets lagring har 

 mineralförekomsten intet sammanhang och är det tydligt, att 

 den utgör en sekundär bildning — en gång eller sprickfyllning. 

 De aphrodit liknande stuffer, som funnits vid brytning och ur 

 grufvan uppkommit med den öfriga uppfordringen, höllo endast 

 undantagsvis allaktit och deras tjocklek uppgår stundom till flere 

 tum. De tjockaste mera bruna och fasta stufFerna hålla sällan 

 allaktit, hvaremot denna oftare förekommer i de tunna, lösa och 

 grå. Kalkspat förekommer äfven ofta i de sist nämde. Tung- 

 spaten har ända till 10 mm. mäktighet, allaktiten 1 — 3 mm. I 

 de bästa stufferna utgöres aphroditen blott af tunna hinnor, som 

 på båda sidor omgifva mineralen och vanligen sitter tungspaten 

 vid ena och allaktiten vid andra sidan, med kalkspat här och 

 der emellan, stundom substituerande de öfriga mineralen. Stun- 

 dom sitta kristaller af allaktit utan vidare i kalkspat.» 



I de stuffer, som af Disponenten TiBERG varit stälda till 

 mitt förfogande, hafva några fristående kristaller icke hittills 

 funnits, enär allaktiten vid Långban sitter hopväxt med tung- 

 spat, men vid sönderslagningen af den hopväxta massa af huf- 

 vudsakligen tungspat och allaktit framträda ytor med den för 

 allaktiten så egendomliga strieringen, beroende på mängden af 

 vicinala ytor, som mineralet visat dä fria kristaller, såsom vid 

 Nordmarks Mossgrufva, förekommit. 



För blåsrör visar mineralet samma förhållande som allak- 

 titen från Nordmarken. Den karakteristiska färgförändringen 

 vid dagsljus och eldsken är mineralets mest utmärkande känne- 

 tecken, hvilket isynnerhet märkbart framträder då detsamma är 

 sammanväxt med den vid dagsljus något snarlika tungspaten, 

 hvilken vid eldsken tydligen och lätt skiljes från den i sådan 

 belysning rubinröda allaktiten. Glans, genomgångar och öfriga 

 fysiska egenskaper likna det förr beskrifna mineralet från Moss- 

 grufvan. Så har t. ex. eg. A'igten visat sig vara 3,83 — 3,84 

 samt glödgningsförlusten vid stark upphettning 6,44 8. Motsva- 

 rande tal hos Nordmarksmineralet var 3,8 3 — 3,8 5 och 6,4 1. 



