116 BACKLUND, VAGRÖUELSEN I ETT GASARTADT MEDIUM. 



våg, som, i det den följer med våg-enveloppen, i ständig kon- 

 takt med den, åstadkommer för en närbelägen partikel S^ i 

 grannskapet af den väg, kontaktspartiet mellan vågorna går, 

 antingen attraktion eller repulsion. Våg-enveloppen bibringar 

 nämligen den andra partikeln enahanda volumoscillation som den 

 bibragte den första, och om så den andra partikeln, aS^, ligger 

 i det nämda kontaktspartiets väg, så kommer den sferiska vågen 

 från den första partikeln att vid Sj koincidera fullständigt med 

 dess volumoscillation, och drager således S^ tillbaka. Deremot, 

 om kontaktspartiet mellan vågorna ej passerar öfver S^ men 

 oändligt nära vid sidan derom, så kommer den förra sferiska 

 vågen att ofullständigt, om ens något, koincidera med -Sjrs volum- 

 oscillation, och då kan repulsion uppkomma '). Jfr n:o 16, 30. 

 Alltså, livarje gång en våg-envelopp passerar öfver Sj, erfar 

 denna inverkan af en oändlighet af de partiklar inom 2^, som 

 vågen på sin väg till S^ passerat. [Äfven afficieras S^ af det 

 parti af 3^:s ytlager, som företrädesvis bidragit till den del af 

 våg-enveloppen, som kommer till «S\:s yta-)]. Nu veta vi, att, 

 om b är bredden af en våg, som går fram mot S^ med hastig- 

 lieten a och Äj sjelf går i motsatt riktning med hastigheten h, 



så behöfver vågen en tid = j för att passera öfver en punkt 



på Äj . Af denna grund kommer ock hvad af vågen som absor- 

 beras af aS, att förhålla sig till det som skulle absorberas, om 

 Sj stode stilla, såsom a till a + h. Alltså, i föreliggande fall, 

 'Sj absorberar mera af den ena delen af våg-enveloppen än af 

 den andra, — eftersom li förändras under våg-enveloppens pas- 

 sage öfver S]^ , alltså h är olika för de båda delarnes passager. 

 Våg-enveloppen kommer alltså att genom sammanträffandet med 



') Vid det tillfälle, då S-^ på sä vis afficieras af den första partikeln, kommer 

 denna icke att afficieras tillbaka af S, , ty en återverkan frän S^:& sida 

 kan först dä uppstå, när den af ÄpS volumoscillation framkallade sferiska 

 vägen, med »S, som centrum, hunnit fortplanta sig tillbaka till den första 

 partikeln, — och skall dä partikeln påverkas i lika hög grad som S, nyss, 

 så måste den träffas af en ny sådan våg som den förra våg-enveloppen. 



^) Häraf får S, en svängningsrörelse fram och tillbaka, medan vågen passerar. 

 Jfr noten till nästföliande n:o. 



