120 BÄCKLUND, VÅGRÖRELSEN I ETT GASARTADT MEDIUM. 



Alltså, «Sj erhåller af den förtunnade vågen från 2^, som 

 åstadkommer en hastig utvidgning af partikelns volum, först en 

 hastig rörelse åt ^j till, under en tid prop. mot — , sedermera, 



under en tid prop. mot — , en långsammare rörelse tillbaka i). 

 — De förtätade vågorna från 2^ hafva uppenbart en analog 

 verkan. 



Utåt L:s längdaxel ligga oändligt många partiklar S^, på 

 afstånd från hvarandra proportionella mot Qq. Vi må nu iakt- 

 taga följande. Hvarje tvärsnitt af L är på båda sidor be- 

 lagdt med partiklar Sj . När jemvigt är för handen, äro ytpar- 

 tiklarne på den ena sidan i kontakt med dem på den andra. En 

 förtunnad våg från ett häll, från 2^, kommer att endast på de 

 ytpartiklar, som tillhöra den sida af ett tvärsnitt, hvilken vetter 

 åt samma håll, åt ^^ , verka så som ofvan angafs, ty, för det 

 första, skola de hastiga volumutvidgningar, som vågen meddelar 

 nämda ytpartiklar, beledsagas af volumsammandragningar för de 

 ytpartiklar, som ligga på den andra sidan af tvärsnittet, eftersom 

 dessa äro i kontakt med de förra, men, för det andra, skola 

 sammandragningarna upphäfvas af vågen sjelf, enär den är för- 

 tunnad och under tiden passerar öfver beträffande partiklar -). 

 Analogt verkar hvar en förtätad våg från 2<y . iilltså, när man 

 delar L genom tvärsnitt, som gå på afstånd = q^ från hvarandra, 

 komma alltid två konsekutiva grupper af ytpartiklar, på ömse sidor 

 om samma tvärsnitt, att förhålla sig så, att de partiklar, som 

 ligga på den åt 2^ vettande sidan, få för sina tyngdpunkter en 

 och samma, ofvan i n:o 32 genom h utmärkta rörelse, på samma 

 gång som deras volumer utföra hastiga utvidgningar, upprepade 

 efter tider = 6; — den andra gruppens partiklar erhålla mot- 

 satta tyngdpunkts- och volumrörelser. Räkningen i n:o 32 står 

 i fullkomlig öfverensstämmelse med denna uppfattning af för- 

 hållandena och blir således nu i alla detaljer fullt bindande. 



') Vi formulera närmare, approximationsvis, rörelsen sä som i n:o 32 är gjordt. 

 Rörelsens riktning fä vi motsatt mot hvad i n:o 31 angifvits; detta fel hos 

 n:o 31 har dock alls intet inflytande pä hvad som sedan sagts i n:o 32. 



^) Endast en voluraoscillation uppkommer. 



