ÖFVEKSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR. 188 7, N:0 3. 169 



Hjelm gjorde äfven det vigtiga försöket, att, sedan gasen 

 förbränts i en flaska, han stjelpte denna omvänd med mynningen 

 i kalkvatten och genom dervid uppkommande grumling påvisade 

 kolsyra bland förbränningsprodukterna. Hjelm var sålunda 

 den förste, som påvisade kolhalten hos de vid lösningen bildade 

 gaserna. 



Tre franska forskare Vandermonde, Berthollet och 

 Monge behandla äfven dessa förhållanden i en gemensamt utgifven 

 afhandling »Memoire sur le fer considéré dans ses differens états 

 métalliques». ^) De känna och kritisera Bergmans undersök- 

 ningar och åskådningssätt. I fråga om upplösningsfenoraenets 

 förklaring äro de komna ett steg längre än Bergman; de mena 

 att jernet vid närvaro af syran förkalkas på bekostnad af vatt- 

 nets syre (air dephlogistiqué); vätgason (l'air inflammable) blir 

 då fri och bortgår. Då den bränbara gasen — för att fort- 

 farande begagna detta uttryck — alltså icke kommer ur jernet, 

 utan uppstår genom vattnets sönderdelning, är dess mängd alltid 

 proportionel med mängden af sönderdeladt vatten och således 

 äfven med mängden af förkalkad metall. -) 



Då nu emellertid differenserna mellan de gasvolymer, som 

 bildas vid upplösning af tackjern och smidesjern, äro för stora 

 för att helt enkelt kunna förklaras såsom härrörande af olika 

 jernhalt — tackjernets jernhalt beräknad af gasens volym skulle 

 nämligen förhålla sig till smidesjernet ungefär som 4 : 5 — , så 

 antaga de att jernet icke är fullt utreduceradt i tackjernet, utan 

 att detta håller en del syre i form af jernkalk. Tackjernet be- 

 höfver derför icke sönderdela så mycket vatten för att förkalkas 

 som smidesjernet, hvilket innehåller litet eller intet syre. 



Med denna teori stöta de emellertid genast på en svårighet, 

 nämligen vid förklaringen, hvarför stål lemnar mindre gas än 

 smidesjern. Förloppen vid ståltillverkningen (genom cementering) 

 och vid malmreduktionen äro ju temligen liknande processer, om 

 högre syrehalt i stålet än i smidesjernet kan alltså icke vara 



') Mémoires de l'.Acad. des Sciences 1786. 

 2) Sid. 157. 



