ÖFVERSIGT AF K. VETEXSK.-AKAl). FÖRHANDLINGAK 1887, N:0 3. 171 



Skulle nu icke, fråga de vidare, denna förklaring kunna 

 vara tillräcklig för att säga oss orsaken till volymsskilnaderna 

 mellan de gaser som utvecklas af tackjern och stångjärn, så att 

 man sluppe taga sin tillflykt till en ofullständig utreducering af 

 jernet? Nej, »då man iakttager, att det hvitaste tackjernet, som 

 icke innehåller märkbart kol (!) och vid sin upplösning icke 

 efterlemnar någon svart återstod, just är det, som ger minsta 

 mängden gas, så måste man raedgifva att åtminstone hvitt tack- 

 jern håller syre» '). 



Alldenstund de utgingo frän den åsigten att allt kol, som 

 fans i jernsorterna, var af grafitisk natur, och icke kände till 

 jernets kemiska föreningar med kol, drefvos de alltså att fast- 

 hålla sin hypotes om en syrehalt i tackjernet i stället för att 

 utsträcka sin temligen rigtiga åsigt om förhållandet mellan stål 

 och smidesjern äfven till tackjernet. 



Deras gasmätningar öfverensstämma på det hela taget med 

 Bergmans och framhålla särskildt skilnaderna mellan grått och 

 hvitt tackjern. Några af deras resultater (de löste jernet en- 

 dast i svafvelsyra) meddelas här, reducerade till kc. af 1 gr. 

 jern vid O' och 760 mm.-) 



J e r n s o r t. 



Kc. 



Grått tackjern frän Guériguy 



Smidesjern af föregående _ 



Stål af detta jern, cementeradt af dem sjelfva. 



Svenskt jern, mycket smidigt 



Stål af detta jern, cementeradt af dem sjelfva. 



Mycket grått kanontackjern från Liege 



Hvitt tackjern frän Hüttenberg 



D:o frän AVolfsberg 



Mycket hvitt tackjern 



394,8 

 420,1 

 408,3 

 429,1 

 401,9 

 415,4 

 333,9 

 331,6 

 327.7 



Sid. 176. 



Deras tal äro angifna i volymer af 1 once dest. vatten, utvecklade af 100 

 grains af jernet och reducerade till 12^ R. och 28 parisertums tryck. De 

 anmärka (sid. 164) mot Beegman, att han icke omnämner de försigtig- 

 hetsmätt han tagit för att undvika de tvä felkällor, som ligga i temperntu- 



