172 BÄCKSTRÖM & PAIJKULL, UPPLÖSNING AF JERX I SYROR. 



Proust^) iakttog att när tackjern löses i svafvelsyra eller 

 saltsyra bildas en tung, illaluktande olja, som upptages af alko- 

 hol, men åter afskiljes derur af vatten. I en senare afhandling-) 

 förmodar han att den utvecklade gasens lukt härrör af upplöst 

 sådan olja; ett förbränningsförsök — stridande mot alla andras 

 och således antagligen temligen groft utfördt — visar dock att 

 4 vol. af denna gas, förbrända med 8 vol. syrgas, förtärde blott 

 2 vol. deraf, alltså icke mer än ren vätgasi Återstoden efter 

 förbränningen grumlade icke kalkvatten, hvarför han förmodar 

 att de oljartade delarne undgått förbränningen eller voro för 

 obetydliga för att ge märkbar kolsyra. 



VaüQ,UELIN^) ledde gasen genom klorvatten och fick då 

 oljan och lukten aflägsnade; den bortgående gasen innehöll dock 

 kol, hvilket bevisades med kalkvatten efter förbränning. Detta 

 försök är vigtigt, emedan det visar att i den utvecklade gasen 

 både funnos kolväten, som kunna bilda additionsprodukter med 

 klor, och sådana, som icke kunna göra det, utan således äro 

 mättade. 



Ännu en af kemiens stormän har arbetat på detta område 

 nämligen Berzelius*). Han uttalar sig mot »den temligen all- 

 mänt antagna gissningen om tackjernets syrehalt», förnämligast 

 på grund af kolets stora frändskap till syre vid den temperatur, 

 vid hvilken tackjernet framställes. Synnerligen vigtigt är det 

 resultat han kommer till med afseende på den vid upplösningeo 

 af ett godartadt, manganhaltigt och, som det synes af hans be- 

 skrifning på resterna, sannolikt hvitt tackjern utvecklade gasens 

 kolhalt. Genom ett föregående försök att exakt bestämma jernets 

 kolhalt genom att upplösa det i smält salpeter och absorbera 

 den bortgående kolsyran i kalkvatten samt sedermera väga det 



rens och tryckets variationer. Bergman säger dock (De an. fer. sid. 11) 



att hans gasvolymer äro »rite diminutione correcti» fast troligen ej till 0° 



temperatur. 

 ') Journal de physique 1799 Aug. s. 155. Gilberts Ann. 24, s. 293. 

 ^) Journal de physique 1806 Dec. s. 463. Öfversatt i Gehlers Journal 3 s. 395. 

 ^) Ofvers. i Gehlcns Journal 3 s. 392. 

 *) »Försök till tackjernets analys» Afh. i fysik och kemi utg. af Hisinger och 



Bekzelius, Vol. III, s. 128. 



