186 PAI.JKULL, OM STÅLETS GASFORMIGA PRODUKTER. 



Anledning att förmoda, att dylika processer, i synnerhet 

 härdning, inverka förändrande på jernets bundna kol förefans 

 uti de erfarenheter, som RINMA^^ Eggertz, Särnström, 

 OSMOND och Werth m. fl. gjort vid tillämpningen af de ana- 

 lytiska kolbestämningsmetoderna å olika slag af stål och kol- 

 fattigt jern; erfarenheter, hvilka föranledt dessa vetenskapsmän 

 att skilja mellan 2 arter af bundet kol uti stålet; cementkol och 

 härdningskol. 



En kort framställning af åsigterna härom må tjena som inled- 

 ning till denna uppsats. 



Den förste, som uppmärksammat härdningens inflytande på 

 de produkter, som bildas vid ståls upplösning i syror, synes hafva 

 varit C. J. B. Karsten. 



I hans Handbuch der Eisenhüttenkunde 2 Aufl. Berlin 1827, 

 1 § 216 — 217 påvisas en bestämd skilnad uti förhållandet hos 

 mjukt jern och stål, som löses i utspädd saltsyra och svafvel- 

 syra under qvarlemnande af en svart grafitaktig, men likväl 

 jernhaltig och magnetisk substans, och härdadt stål, hvilket löses 

 vida långsammare af syror och lemnar ingen, eller vida ringare 

 kolhaltig återstod. 



Caron ') underkastade denna fråga en närmare undersökning. 

 Han löste 3 prof af samma cementstål i conc. saltsyra 1) i dess 

 ursprungliga skick, 2) efter långvarig hamring, 3) efter härdning. 

 Han fann, att den kolhaltiga återstoden var högst olika till 

 kvantitet och beskaff'enhet uti de 3 profven. N:o 1 efterlemnade 

 1,6 14 proc. återstod, innehållande 0,825 proc. C och 0,.'i57 proc. 

 Fe, N:o 2 lemnade 1,243 proc, återstod, hvaraf 0,56 proc. C och 

 0,4 4 5 proc. Fe, N:o 3, det härdade stålet, qvarlemnade en åter- 

 stod, som endast bestod af kiselsyra. Han sluter häraf: 



Att den mekaniska bearbetningen verkar i samma riktning 

 som härdningen på stålets egenskaper, nemligen till en intimare 

 förening mellan kol och jern. I samma mån som stålet för- 

 ändras genom bearbetningen, i samma mån aftager den qvantitet 

 kol som syran förmår afskilja derur. Uppvärmning och långsam 

 ') C. R. (1863) sid. 43. 



