251 



Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingnr 1887. N:o 5. 



Stockholm. 



Om thoriums eqvivalent- och atomvigt. 

 Af Gerhard Krüss och L. F. Nilson. 



[Meddeladt den 11 Maj 1887.] 



I sammanhang med en undersökning af s. k. m-anothorit 

 från Arendal utfördes redan för några år sedan en bestämning 

 af thoriums eqvivalent'), som gaf värdet 58,1-), medan tidigare 

 försök af andra författare, såsom Berzelius, Chydenius, Dela- 

 FONTAiNE, Hermann, Cleve mestadels gifvit högre tal 3). 



Thoriums atomvigt har man åter på senare tiden, om också 

 ingen ångtäthetsbestämning å någon af dess föreningar förelegat, 

 som kunnat till fullo afgöra frågan härom, allmänt velat sätta fyra 

 gånger så hög som eqvivalenten. För denna åsigt har man anfört 

 flera stöd, hufvudsakligen hemtade från metallens och oxidens fysi- 

 kaliska egenskaper och framförallt talade för densamma metallens 

 specifika värme, för hvilket ett sådant värde blifvit funnet, att 



IV 



detsamma, när Th = 232,4, medförde ett helt normalt atomvärme 

 eller 6,4 för detta likasom för de flesta andra grundämnen*). 

 För ett par år sedan bestämde emellertid Trogst"') thori- 

 umchloridens ångtäthet, men erhöll dervid värden, som syntes 

 honom bevisa, att thorium icke vore fyrvärdigt utan snarare 



') L. F. Nilson. Denna tidskr. 1882, n:o 7, s. 3. 



2) När O == 8, S = 16. 



') Kritiska anmärkningar öfver dessa bestämningar återfinnas i nyss anförda 



afhandling. 

 *) L. F. Nilson. Denna tidskr. 1883. N:o 1, s. 3. 

 ") Compt. rend. 101, 36o (1885). 



