ÖFVBKSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1887, N:0 5. 263 



medan den ännu var hermetiskt förenad med den öfriga försöks- 

 apparaten, stod emellertid icke någon fri clilor att upptäcka. Det 

 är ju också antagligt, att den frigjorda chloren vid aftagande 

 värmegrad antingen återförenar sig med den vid högre hetta 

 producerade thoriurasesqui- eller dichloriden till tetrachlorid, 

 eller också att den upptages och bindes af platinan i cylindern. 



Det är möjligt, att en lägre temperatur än 1057° C. 

 skulle lemnat oss tal, ännu närmare öfverensstämmande med 

 det beräknade värdet än dem, vi funnit. Emellertid förtjenar 

 det anmärkas, att förgasningen af chloriden redan vid denna 

 värmegrad icke försiggick fullt i ett enda ögonblick. Alltför 

 möjligt är det väl också, att thoriumchlorid icke utan en ringa 

 partiel sönderdelning låter förgasa sig uti en atmosfer af kolsyra, 

 ehuruväl densamma är flygtig utan sönderdelning uti chlorväte, 

 såsom dess ofvan angifna framställningssätt synes angifva. Sä- 

 kert är emellertid, att mellan 1102 och 1140° C. ligger den tem- 

 peraturgräns, som thoriumchlorid icke utan betydande dissociation 

 förmår fördraga i en atmosfer af förra slaget. 



På grund af hvad här blifvit anfördt skulle man kunna 

 känna sig frestad till den förmodan, att de utomordentligt låga 

 värden, som Troost vid sina försök erhållit för thoriumchlori- 

 dens ångtäthet kunde vara beroende på en dylik sönderdelning 

 af thoriumchloriden. Emellertid måste dervid förutsättas, att 

 den af honom använda försökstemperaturen skall hafva varit 

 betydligt hög, hvilket likväl långt ifrån är fallet. Han säger 

 sig nämligen hafva arbetat enligt V. Meyer's metod vid zinkens 

 kokpunkt, som ligger ungefär vid + 950° C, således en tem- 

 peratur vida lägre än den, vi funnit föranleda chlorthoriums 

 dissociation. Orsakerna till hans oriktiga resultat måste följ- 

 aktligen sökas på annat håll, vare sig de nu ligga i användningen 

 af en oren chlorid eller af en syrehaltig qväfveatmosfer i för- 

 söksapparaten, i hvilket senare fall thoriumchloriden vid glödg- 

 ningstemperatur genast måste hafva gifvit thorjord och fri chlor. 



4. Beräkning af thoriums atomvigt. Sedan numera tho- 

 riums eqvivalent och valens äro noga kända, skola vi till sist 



Of vers. af K. Vef.-Akad. Förh. Arg. 44. N:o 5. 3 



