386 KRÜSS & NILSON, SÄLLSYNTA JORDARTERS ABSORPTIONSSPEKTRA. 



upprepade gånger förut blifvit angifven tillkomma didym och 

 uppförts i didymens absorptionsspektrum. Såsom af det före- 

 gående och af hvad här ytterligare kommer att anföras torde 

 vara tydligt, beror detta derpå, att både didymen och holmium 

 äro sammansatta kroppar, hvilkas närmare komponenter före- 

 komma jemte hvarandra i mineralriket. Vi beteckna denna linie 

 I — 428,5 utan tvifvel riktigare såsom tillhörande holmium af 

 det skäl, att hon städse förefinnes i spektrum af holmiumnitrat, 

 äfven om detta vunnits efter hundratals gånger upprepade af- 

 drifningar af de blandade nitraten, och i följd deraf i öfrigt icke 

 har att uppvisa en enda af de hittills med Di betecknade ban- 

 den. Ett dylikt material är nämligen fullständigt fritt från 

 didym. 



Vidare iakttogo vi, att vid Z = 542,6 en linie nästan alltid 

 var förhanden i spektrum, såsnart annars holmiumlinier voro märk- 

 bara deri. Det nämnda bandet 'k = 542,6 återfinnes i thorit frän 

 Arendal, i fergusonit från Arendal och Ytterby, i euxenit från 

 Hitterö och Arendal likasom ock i moderlutar vunna vid för- 

 arbetande af flera olika mineral. Den kropp, för hvilken denna 

 linie är kännetecknande, medföljde alltid i de fraktioner, hvari 

 holmium anrikades, och vi hafva deraf anledning att tillsvidare 

 beteckna densamma med X i likhet med de öfriga holmium- 

 banden. 



Under loppet af förra året meddelade Lecoq, de Boisbau- 

 DRAN^), att han genom flere hundra gånger repeterad fraktio- 

 nerad fällning af ett holmiummaterial medelst ammoniak och 

 kalium sulfat lyckats uppdela Soret's X i två grundämnen, det 

 egentliga holmium och »dysprosium». Spektrum af detta hol- 

 miumnitrat visade banden A = 640,4 och 536,3 mycket starka, 

 under det de andra X-linierna deri endast förekommo mycket 

 svaga; dysprosiumnitratet gaf deremot de andra linierna i hol- 

 miumspektrum vida tydligare. Han betecknar dysprosiumbanden, 

 ordnade efter deras relativa intensitet, på följande sätt: 



') Compt. rend. 102, 1004. 



