ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAü. FÖRHANDLINGAR 188 7, N:0 (>. 419 



tätt afspärrad. 6^-röret är deladt i dm, men längs detsamma med 

 graderingen vänd mot röret kan en 100 mm läng i mm delad 

 skala skjutas upp och ned. Graderingen på denna skala löper 

 nedåt, och vid O-punkten är en enkel sigtinrättning, som tillåter 

 en noggrann inställning af denna O-punkt på qvicksilfvermeni- 

 skens höjdpunkt. Man kan nu direkt på skalan afläsa afståndet 

 till närmast lägre decimeterdelstreck och derigenom bestämma 

 qvicksilfrets ställning i G-röret. 



Behållaren fylles med sönderstött is och täckes med ett 

 lock. Sedan dilatometern antagit konstant temperatur, borttages 

 så mycket qvicksilfver ur reservoiren S, att återstoden står upp 

 i dilatometerrören något öfver behållarens lock. Med kikare 

 afläses noga qvicksilfrets ställning i de graderade rören upprepade 

 gånger, tills man öfvertygat sig om, att temperaturen hos vätskan 

 i dilatometern är konstant. 



Vill man införa gas i dilatometern, förbindes reservoiren S 

 medelst slangen V med en sugpump. I förbindningsröret är in- 

 satt ett T-rör JR, och man behöfver sålunda blott med ett finger 

 tilltäppa öppningen härå för att åstadkomma sugning i i?. A 

 andra sidan är tydligt, att man härigenom kan plötsligt åter- 

 ställa atmosfertrycket i B. Reservoiren M inställes så, att ma- 

 nometern K visar, att gasen i G står under atmosferens tryck. 

 Qvicksilfverpelarens ställning i G samt temperatur och baro- 

 metertryck afläsas. Derpå tilltäppes T-röret. Qvicksilfret suges 

 upp i S-röret, sjunker dervid i /-röret, och snart inströmmar gas 

 i dilatometern A. Härunder måste man noga passa på och höja 

 reservoiren AI, så att svafvelsyran från L icke vid det min- 

 skade trycket må insugas i 6r-röret. Då man sålunda infört så 

 mycket gas man önskar, öppnar man åter T-röret så mycket, 

 att qvicksilfret i /-röret återtager sin förra ställning, inställer 

 åter M såsom nyss blifvit beskrifvet och afläser qvicksilfrets 

 ställning i 6r-röret, hvarigenom man finner den införda gasens 

 volym, och sedan denna absorberats, finner man den härigenom 

 förorsakade volymsförökningen genom att ånyo afläsa qvicksilf- 

 rets ställning i /- och S-rören. 



