471 



Öfversigt af Kongl, Vetenskiips-Akademieus I''üThinitl lingar 1887. N:o 7. 



Stockholm. 



Om ett enkelt förhållande mellan våglängderna i en 

 del ämnens spektra. 



Af A. E. Nordenskiöld. 



[Medel eladt den 14 September 1887.] 



Redan för flere är sedan trodde jag mig finna ett enkelt ma- 

 tematiskt förhållande mellan våglängderna i åtskilliga ämnens 

 spektra, , det nemligen, att i dessa spektra differenserna mellan 

 logaritmerna för hvarje särskildt ämnes väglängder ofta voro 

 enkla multipler af samma tal. Brist på nödig litteratur (jag 

 utförde denna undersökning såsom förströelse under en öfver- 

 vintring i de arktiska trakterna) hindrade mig dä att slutföra 

 arbetet, hvartill kom att den ytterliga rikedom på linier, som 

 utmärker de flesta ämnens gnistspektra, göra dessa föga lämp- 

 liga att utreda frågan, huruvida liniernas inbördes lägen verkligen är 

 betingad af någon enkel matematisk lag eller ej. , I sammanhang 

 med min undersökning om gadolinitjordens atomvigt kom jag 

 att åter upptaga detta ämne, hufvudsakligast emedan det före- 

 föll mig, att det absorptionsspektrum, som de sällsynta jord- 

 arterna lemna, genom ett lagom antal, mestadels på lämpligt af- 

 stånd från hvarandra fördelade linier, särdeles väl borde lämpa sig 

 till att pröfva, om ett likartadt matematiskt förhållande här ägde 

 rum, som det jag trott mig finna mellan linierna i åtskilliga 

 ämnens gnistspektra, och huruvida sjelfva detta förhållande verkli- 

 gen berodde på en naturlag, eller blott på en skenbar öfverens- 

 stämnielse mellan de beräknade och observerade talen. Det visade 



