502 APPELLÖF, SKALETS BILDNING HOS SEPIA OFFICINALIS L. 



liga konturer och luckor finnas i cellagret; det hela gör snarare 

 intryck af bindväf än af epitel. 



Såsom en sammanfattning af de resultat, till hvilka jag vid 

 mina undersökningar kommit, får jag anföra: 



1) Skalets äldsta del ligger omedelbart framför rostrum och 

 härifrån tillväxer skalet starkast framåt, långsammare ät sidorna 

 och ytterst långsamt bakåt. 



2) Den spongiösa massans porösa beskaffenhet är af sekun- 

 där natur och uppstår derigenom, att de från början samman- 

 hängande lagren på vissa ställen sammandraga sig; härigenom 

 uppstå stora sprickor i lagren. 



.3) Skalet är bildadt af lager. Hvart och ett af lagren sträc- 

 ker sig öfver hela skalet. Skalets form och bygnaden af dess 

 särskilda delar betingas derutaf, att lagren hafva olika mäktig- 

 het och förkalkning i skilda delar af skalet. 



4) Skalet tillväxer genom apposition, ej genom intussuscep- 

 tion. Sedan ett lager en gång bildats och öfverlagrats af ett an- 

 nat, kan det ej vidare tillväxa. Dock synes en förkalkning 

 kunna inträda tern ligen länge efter dess färdigbildande. 



Riefstahl, som ej kom sättet för den spongiösa massans 

 bildning på spåren, tog intussusceptionsteorien till hjelp för att 

 förklara skalets tillväxt. Såsom stöd för denna teori anför han 

 bl. a.,^) att sekretionsteorin icke kan förklara det förhållandet, att 

 afståndet mellan yngsta lamellen i senast bildade väggskikt och 

 yttersta kitinkanten alltid är relativt lika. Detta finner dock 

 just genom denna teori sin naturliga förklaring: hvarje nytt lager 

 i midtplattan ökar ju också med ett nytt lager inre plattan och vägg- 

 skiktet, och sålunda måste alltid det relativa afståndet bibehållas. 



Vid utarbetandet af den detaljerade uppsats öfver detta ämne, 

 som jag hoppas snart kunna offentliggöra, har jag för afsigt att 

 egna min uppmärksamhet äfven åt de former bland Cephalopo- 

 derna, hvilkas skal äro försedda med egentliga kamrar, för att 

 försöka klargöra förhållandet mellan dessa skal och Sepia-skalet. 



•) L. c. sid. 212. 



