510 NILSON & PETTERSSON, ALUMINIUMCHLOEIDENS ÅNGTÄTHET. 



med ZÜBLIN^), att »chloraluminium, när det upphettades i en 

 qväfveatmosfer till 697% totalt sönderdelades, under det att 

 kärlet (likgiltigt om det bestod af glas, porslin eller platina) 

 innehöll en mängd chlorgas»; likaledes sönderdelades ferri- 

 chlorid i hög grad vid samma temperatur, i öfverensstämmelse 

 med denna tolkning af företeelten är också Lecoq, de Bois- 

 BAUDRAN"-^) af den meningen, att galliumchloriden vid den an- 

 vända högre värmegraden hade blifvit dissocierad och att man i 

 följd häraf måste tillerkänna densamma en med aluminium- och 

 ferrichlorid analog sammansättningsart: GajCig. 



Då nu med en sådan uppfattning indium skulle komma att 

 bilda ett högst anmärkningsvärdt undantag inom aluminium- 

 gruppen såsom ensam och allena treatomig och då vi dessutom 

 vid ett föregående tillfälle, hvad beträffar chlorberyllium^), icke 

 hade funnit V. Meyer's uppgift bekräftad, att vissa chlorider 

 vid högre temperatur afskilja fri chlor, såsnart vi förgasade denna 

 chlorid i torr och ren kolsyra i stället för en qväfveatmosfer, 

 så hafva vi återupptagit den i teoretiskt hänseende så intres- 

 santa frågan om den ångtäthet, som verkligen kan tillkomma 

 aluminium Chloriden vid högre temperatur. 



Chloriden beredde vi, enligt en af oss förut meddelad metod 

 för framställning af chlorberyllium*), utaf metalliskt aluminium 

 och torr luftfri chlorvätegas, blott med den skillnad, att reak- 

 tionen fick förlöpa i det inre, smala glasröret, hvarefter det bil- 

 dade chloraluminium, som alldeles icke angriper glas, insublime- 

 rades uti ett litet, öfvergripande platinarör. Chlorvätet inverkar 

 på metallen väl icke vid vanlig temperatur, men dock vid så 

 lindrig värme, att man endast behöfver upphetta det yttre skyd- 

 dande glasröret med en gaslåga af högst 2 cm. höjd, för att 

 metallen under knappt märkbart förglimmande småningom i den 

 långsamma gasströmmen skall öfverföras i chlorid. Till sist 



') Ibid. XIII, 812 (1880). 



^) Corapt. rend. 93, 331 (1881). Se äfven hans artikel öfver gallium i Wurtz' 



dictionnaire de cliimie pure et appliquée, suppl. II, 853 et 855. 

 3) Denna tidskr. 1884, n:o 4. 

 *) Bih. till K. Vet.-Akad. Haudl., Bd 11, u:o 6 (1885). 



