ÖFVERSIGT AF K. VRTENSK.-AKAD. FÖRIIANDLINGAH 188 7, N:0 10. 68;") 



hängde fritt, kunde belastningen anbringas å stången utan skak- 

 ning eller stöt. Vid bygeln var en i 0,j ni. ni. indelad glasskala 

 fastskrufvad i vertikal ställning, och dess delstreck utgjorde de 

 märken, a livilka mikroskopet inriktades. Vid förstoringen 220, 

 hvilken oftast användes, motsvarade en skaldel å glasskalan (0,2 

 m.m.) 44 mikrometer-skaldelar; följaktligen föll alltid ett af glas- 

 skalans delstreck pä mikroraeterskalan. De mindre tjocka trä- 

 darne förmådde ej uppbära stälbygeln med tillbehör, utan våg- 

 skälen hängdes derföre direkte på en silkestråd öfver tråden, 

 och mikroskopet inriktades pä de smä från silkestråden utstående 

 filamenten. 



Vid hvardera af stångens ändar fastlöddes en tjock koppar- 

 tråd, i allmänhet af formen | ; dessa koppartrådar doppade ned 

 uti höga qvicksilfverkoppar, till hvilka strömmen från 3 eller 4 

 BUNSENS element leddes. Strömmen passerade dessutom genom 

 en ampére-metre och en gyrotrop, så att man hastigt kunde 

 öppna och sluta strömmen, under det ögat hölls vid mikroskopet. 



5. Vore det nu så, att elasticitetskoefficienten ändrade sig 

 i följd af den galvaniska strömmen, hade man skäl att vänta sig 

 en plötslig ändring i nedböj ningens storlek i det ögonblick, då 

 strömmen slutes eller afbrytes. Det visade sig emellertid i intet 

 enda fall någon sådan plötslig ändring i nedböjningen. I några 

 fall visade sig ej heller, under det strömmen fortfarande var slu- 

 ten, någon ändring i nedböjningen. Detta var också händelsen 

 vid alla de tjocka stängerna vid kort strömslutning; bilden i 

 mikroskopet visade sig fullkomligt orörlig. Fick strömmen verka 

 en längre tid, så inträdde i allmänhet en kontinuerlig fcirökning 

 af nedböjningen, isynnerhet da strömmen var starke och motstån- 

 det hos stången jemförelsevis stort. Bilden i mikroskopet flyt- 

 tade sig dervid uppåt, i första ögonblicken sakta, sedan något 

 raskare. Efter en längre eller kortare tids förlopp intog bilden 

 ett konstant läge. Afbröts strömmen innan detta skett, upp- 

 hörde bilden ögonblickligen att stiga, men qvarstannade på samma 

 ställe, den befann sig, dä afbrottet skedde. Derpå började den 

 förflytta sig i motsatt riktning och återgick så småningom till 



