No. 1] NORGES CERATODONTACEÆ. 51 



dalen: Kiær; Bærum, ovenfor Lysaker, Grini mølle: Kaalaas; 

 Løkeberg: Kiær; Asker, Groset: Conradi. 



Bu. Eker, Hoens bruk: Kiær; Modum, ved Snarumelven: 

 S. Møller; Norderhov, Hønefoss jernbanestation, Nyvejen, Hovs- 

 marken ; Sigdal. Krøderen jernbanestation : Bryhn ; Nore, Skjønne : 

 Kiær; Nes: Kaalaas. 



JL. Skoger, Frydenhaug: Kiær; Botne: Conradi; Tjømø, 

 Østj ordet: Bryhn; Andebu, Gravdal: Ryan ; Sandeherred, 

 Haugan, Mefjorden, Vesterøen, Hjertåsen, Andersens løkke, Fjeld- 

 viken; Hedrum: Jørgensen; Brunlanes, Vasbotn, mellem 

 Farrisvatnet og bøkskogen: Kiær. 



Br. Gjerpen, ved Falkumelven: Bryhn; Hit ter dal, Furu- 

 hejm: Kiær; Tinn, Haugefossen og andetsteds, Rollag; Søvde: 

 M. N. Blytt. 



Ne. Bar bu, Barbudalen: Conradi. 



SB. Varaldsø: Jørgensen; Ulvik, Osedalen: Sommerfelt; 

 Fane, Nesttun, Laustakken; Haus, Katlane: Jørgensen. 



NB. Hyllestad: Kaalaas. 



JR. Grytten, Høljenes: Ryan; Veblungsnes: Kaalaas. 



K. Vestre Slidre, Granhejm: Kaalaas; Vestre Gaus- 

 dal, Dritjudalen 550 m.: Ryan; Nordre Fron, Storstejnuren: 

 Kaalaas; Lesje, ved Lora: Ryan. 



H. Sollien, Atnebroen 750 m.: Bryhn; Kvikne, Åkre 

 400 m. : H. 



ST. Meldalen: M. N. Blytt; Strinden, Nardo: H. 



NT. Levanger, Rinnlejret: H. 



No. Vefsen, Mosjøen: Kaalaas; Saltdalen: Sommerfelt. 



Tr. Ba r do, Strømsmoen; Mål selven, mellem Sundlien 

 og Fleskmoen; Malangen, Mesterviksøen; Tromsøsundet, 

 Fløjfjeldet; Nordrejsen, Sagen: Arnell. 



Ditrichum flexicaule (Schleich.) Hampe. 



Den av Hans Strøm i 1791 nævnte Bryum capillare er nær- 

 værende art, således som det fremgår av hans „ Herbarium vivum 

 cryptogamicum." 



Når man undtar Sørlandet og Vestlandet, hvor den mangler 

 på store strækninger, samt Lofoten, er denne plante utbredd gjen- 

 nem hele Norge og findes endnu på Spitsbergen. Den vokser i 

 alle højdelag, fra Hvaler til højt over trægrænsen, idet den i Jo- 

 tunfjeldene endnu er fundet i 1880 m. højde. Dens aller fleste 

 voksesteder i Norge er på klipper uten hensyn til disses sammen- 

 sætning; den findes på flere steder, især søndenfjelds, på grundfjeld 



