No. 2] HESTNESHULEN. 47 



og den smale aapning tillater kun 1 — 2 personer ad gangen at 

 komme ind. Til yterligere værn er der opført en mur tvertover 

 indgangen. Dette er et træk, som gjenfindes i flere av vore huler 

 og er et sikkert bevis paa, at hulen i ældre tid har tjent som 

 tilflugtssted for mennesker. Saaledes findes der en mur foran den 

 bekjendte Harbakhule i Bjørnør. 1 ) En lignende omtaler Schøning 

 foran Duehelleren i Bjugn. 2 ) I 1872 og 1906 saaes dog av 

 muren kun en uordnet stenhop. 3 ) En meget høi mur, hvori ste- 

 nene har været støttet med pæle av bjerk og rogn, gaar tversover 

 Bremsneshulen, Averøen, paa dens smaleste sted omtrent 40 

 fot fra indgangen. 4 ) Ifølge dr. Reusch strækker der sig tversover 

 mundingen av Store Byrgehilleren i Søndfjord en anselig mur, 

 14 m. lang og 1,5 å 2 m. høi. 5 ) Den stenvold, som Lorange 

 omtaler foran Røn st ad helleren, tør imidlertid være en natur 

 dannelse fra istiden 6 .) Hensigten med disse mure har vistnok været, 

 at de skulde yde hulens beboere et værn mot fremtrængende fiender. 

 Saaledes maa ogsaa muren i Hestneshulen opfattes, skjønt den er 

 paafaldende lav, og kan derfor neppe ha været meget effektiv. 7 ) 



1 ) K. Rygh. Fornlevn. og oldsaglund i S. T.hjems amt, s. 127. A. Som- 

 merfelt. Fra Fosenkysten (T.hjems turistfor.s aarsb. 1906), s. 28. 



2 ) Norske fornl. s. 567. 



3) K. Rygh 1. c. s. 148. A. Sommerfelt 1. c. s. 29. 



4) B. Bendixen i Ab. 1869, 176. 1877, 235 ff. 



5) N. Mag. f. Naturv. Bd. 26, s. 85 ff. 



6 ) Ab. 1878, 351 ff. Efter velvillig meddelelse av hr. adjunkt Sommerfelt 

 skal der ogsaa ved Grøttingen, Bjørnør, være en hule med mur foran 

 indgangen. Denne hule er endnu ikke undersøkt. 



7 ) Til Hestnesfundet knytter der sig spørsmaal av ethnografisk natur, som det 

 dog vil være temmelig frugteslost at diskutere, da det arkæologiske materiale 

 endnu er altfor litet. Der skal kun pekes paa, at der kunde være arkæo- 

 logisk grund til at anta, at stenalderen herute paa Hitteren og i distnkterne 

 i Ytre Fosen idetheletat er blit direkte avløst av ældre jernalder uten nogen 

 mellemliggende bioncealder, omend et og andet broncealdersstj^kke kan 

 ha fund et vei hitut; dette tør i tilfælde skyldes en ialfald delvis ny ind- 

 vandring. Under denne forutsætning kunde det ligge nær at opfatte det 

 ældre jernalders kulturlag som avsat av det nye indvandringsfolk, der oppe 

 i hulen har maattet hævde sig mot de ældre indvaanere. Kun et eneste 

 fund til fra æ. j. kjendes fra Hitteren. Det er runebrynet fra Strøm, som 

 Magnus Olsen daterer til 7de aarhundrede. 



Jeg har imidlertid ogsaa været fristet til at opfatte Hestnesfundet paa 

 en anden maate. Under det friske indtryk av kulturlagets ensartethet 



