30 J . QVIGSTAD. [1910 



er, at handle med di/5e, som altid vill have noget at bestille, og 

 hvis de icke vild antage den gode konst som de til biuder dem 

 for sledt ingen betalling, med en god villie, saa pinner og plager 

 Noide-gadze dem som er Dievelen, ind til at de maa Endeligen, 

 og om de sledt icke vild om nogle skulle findis saaledis sinnede, 

 saa pinner og plager Dievelens Noidegadze dem og hans tienere 

 indtil deris yderste aande drægt, Ja og indtil saa lenge at hand 

 har livet af dem aldelis ind til deris død. 



Og skulle vel nogen forundre sig da paa det, at finnerne ere 

 saa fulde af ondskab og gand, og saa bedragne og beknytte, ind 

 vickledt og ind bundne med Dievelen, Nej det er ingen under, thi 

 baade mens de ere i moders lif og strax som de ere føde til ver- 

 den, da op offrer de dem, sig seif og deris børa til Dievelen, med 

 offer og døbing effter Dievelens befalning, med mad og dricke at 

 ind give dem troldom med, og informerer dem straxt børaene, som 

 de kommer til noget lidt forstand, i Dievele konster og lærdome, 

 i Runen og Joigen, ganviser, trole ord lædtfærdige bønner, med 

 hellige dage, faster, og med offer og andet som Dievelen seif har 

 paa biudet og befallet, som og kand End yder meere sees og Er- 

 faris i Effterfølgende stycke og Exempler. 



Nu vil ieg først talle om de rette Dievele, som er i blant 

 finnerne og som er deris rette lære mæstere til af guderi Runen 

 og Joigen off ringer og troldom. 



Om Noide-gadze. 1 ) 



Der er Et slags Dievele i blant finnerne og lapperne hvilken 

 som kaldis paa finsk Noide-gadze, og maa kaldis paa Dansk Runne 

 folck eller gand Pigerne, de er smaa kun Een half aln lang, som 

 aabenbarer sig for finnerne i smaa børas lignelse, og ere klæde i 

 finne klæder, og gaar i Røde og blaa kofter som finner, med lange 

 og helle boxer af samme slag som recker ned til deris fode blad, 



1 ) Noaidde-gaddse bet. en noaides feige af aander. De, som blev noaider, havde 

 allerede som bern syner. Noaiden kunde bestemme, hvem der skulde arve 

 hans gaddse. Noaidens gaddse fremstillede sig efter hans død for arvingen 

 og plagede ham til at tåge dem i tjeneste; saa blev de ham lydige. De 

 saa ut som smaa børn (Nesseby). 



