50 J - QVIGSTAD. [1910 



viste, før End at de kom igien og blodet rand af deris kieffte, og 

 forkyndte hannem at det var nu giort som hand tenckede, hvilcket 

 hand seif beklaget siden, at han icke agtet at dræbbe hende, men 

 hand kunde icke styre og Raa med Noide-gadze, de giorde, det han- 

 nem uvidendes sagde han, og de som har saadanne tienere og opvag- 

 tere, saa kan mand merke dem af mesten deellen paa dette naar de icke 

 ved det, at mand vil mercke dem af, som er at, før Eend de begyn- 

 der at æde, saa tager de tre better af maden og kaster paa tre steder 

 som dis/5e smaa gaåze skal have, først kaster de bag over skulderen 

 eller paa begge sider ad sig, og den tredie frem for sig, De kommer 

 icke heller til alle paa Een for sagt tid Noide-gadze, men de kom- 

 mer til Een deel i deris unge aar og helst de som skal blive me- 

 ster over mester, og til En part i deris midalders tid, og til somme 

 naar de er kommet noget til alder, og de som bier lenge effter 

 dem, vild gierne at de skulle komme frem til dem, som finnerne 

 seif har sagt, at mange vill heller en giærne at Noide-gadze skal 

 komme til dem og lære dem Noide konsten at de skal blive viis, 

 forfaren og konstrig, saa at alle skal frygte for dem, som de ge- 

 menligste giøre for alle Noider finnerne, thi hand haver deris lif 

 helbrede og ald anden velfærdt i sin haand, om hand bliver vred, 

 disligeste at hand kand forskaffe sig seif lycke, og icke leie andre 

 der til men heller seif tåge leie hos andre, men de kommer dog 

 icke Noide-gadze, saa hastigt som hand vild, og saadanne pleier 

 seif at mane og kalde Noide-gadze, frem til dem, som figer og 

 traaer effter dem, men dog pleier de giærneste at leie Noiderne til at 

 mane og kalde Noide-gadze frem til sig som kand best og ved 

 best hvor det skal være og foreholdis men de siger og at der skal 

 dog være nogle af finnerne nu i de siste tider, og siden som guds 

 ord kom iblant dem, og nogle er bleven op lyst af finnerne for- 

 medelst guds ord, som icke vild anname Noide-gadze lærdomen 

 og Noidekonsten, naar Noide-gadze kommer og aabenbarer sig for 

 dem, og til biuder sig at de vil lære hannem, Noidekonsten, for 

 sledt intet, men hand siger Nei der til, de som saa giør og nægter 

 det gode til biud og bud, dem pinner og plager Noide-gadze, med 

 siugdomme og ald anden Jammerlige plage, ind til at de maa antage 

 baade dem lærdommen og Noidekonsten, Noide-gadzerne kommer 



